 Sveciens visiem statotiskā atvētās piekļūs nedēļā un šodien mums būs seminārs par dzinārs kopublicēšanos atvētās piekļūs kontakstā. Mums palīdz ar tehniku aupanē ir kolēģa. Tāču, tas notiek anviodā, tāču pats seminārs, kad mums notiks Latvijas šalatpāršo reizi. Mani stauts Gitaro Zumbarga es pārstāl Latvijas Unustāts Bibliotēku un nacionāl Latvijas piekļūs dienas, tu kas ir izveidots Latvijā pateicoties Latvijas Unustāts delībai aupanēt projektā. Jā, sāksam semināru. Līdz 17. vidum zināzskā komunikācija un informācija sabmājņa notika ar vēstūķu sarabstas un pērnieku pūcēšanās un diskusiju palīdzību. Saukārt lai gūta sabiedrības acinību. Pērniekiem bija jāsniez zināzskā sasniego misklāsts. Londonas Karaliskajā biedrībā dabas zinību atīstīšana. Kas biežāk tieks aiznāt un dēvēt, kur karas ko biedīb. Pērnieki nunāca piesecinājumā, ka savu pētīja pūbacēšana grāmatis formā ir laikiet ilbīgu darga. Un arī pūcēšanās no pietiek, koši ar tulej apmērīt uz informāciju. Tā radās jāunam daudz operatīvāki informācijas apmērības formā zināzskies žurnāts. Šeidem es azzam pirmo žurnālu, kas tika izduots tieši Londonas Karaliskā biedrības sekretariātām. Sakojuši atīstījās vēsturiskiši forma. Līdz mūsdienām, kad mēs jau pazīstam zināksko raksto ar konkrētām pazīmēm, kas tam ir apsturīgas. Un ir jau arī atīstījies savu veidām adbāls, cil notiek, un kā jāestodir zināks publikācijas. Zināksus izdevēja parasti šos nasicījus, jātīr, kaut kālpums niedzēja, tos atlāj arī savās mājaslapās. Akademiskās uz zinākskās izstulcijas iztrādā arī sāpas publikāšanās politikus un nosicījums, kas arī mums kā autoriem, dodiespēju iepazīt un saprasta, ko no mums sagāja. Šeit būs divu piemēri, kurs varēsiet lāk. Präsentācijas tiks nosultītas, jums, jās nevarēš, nosultīt jo man nav jūsēpasti. Präsentācijas būs piemērs nacionālātvārtās piekris dienas lāpā notēti. Un arī videoj arī arī būs piemērs tur. Tadada laika gaitā atīstījās šī zinākskā informācijas avmaiņas formalīts, un vēl vien lieta, ko žunā vedotāji, piedāvā ir kontrols saraksti autoriem, pēc kuriem arī autori vadīties, kā noformēt savu rakstu, bet sadbēlst prasībām un būtu vecīzāk iztrādāti un adiecīgi lielāks izredskā to pūlskos. Tīri arī gan ne tikai saturiski biteni formalu. Kā mēs notējti visi zinām zinākskā rakstu struktūrā, ir jau izvedu išies konkrētas sadēļas, kurām vajadzēr būt klaseskā vēdā zinākskā publikācijā šeit ir viens tāds modeles, imrad struktūris modeles, kas parādi šīs to pašu-pašu gāmokam, ja vūd zinākskā rakstāt taču nāko šajā slēdāju sedzēsiet, kur jau šie elementikas zinākskā rakstam ir raksturīgi ir jau daudz vairāku. Šajā slēdās vēl os arī parādīt, kā tas, kā mēs veidojams savu publikāciju cieši sasaucā sarijā pakalpumiem, ko mums snienci datu vārzu un ne ir resursu veidotāji. Šeit piemērs no Springer Link datu vāzes. Kur mēs redzam, kā jau žunāla rakstā lapāk, kur mēs jau gribātu tanda, daudz olenāt un lietot, jau redzam šos elementus, ācevišķi elementi vairāku, izcālti ācevišķi mazāk, īdodīja aktības sajates, uz ācevišķiem elementiem pas tālāk, mums ļaujume klēti informāciju, pārlūkotnes katīties. Tad, mums dienāks, kā mēs rakstam znāskos rakstus, mums ir svarīgi ieverst uzmanību šiem elementiem, jū atkvībā, kā mēs būsu viņš izstrādājuši, tā sistēns datubās, sistēnas, un citi, meklētājies pēc atrast mūsu rakstus labāku. Atiecīgi ir tiek rekomendāts īpaši padolāt par citulāpu, par elementiem, kas mums parasti ir. Noteikta ļoti svarīgi sprodams ir nosaukums, autorīma un kopsilkumu daļa. Šedemēs redzam PMR-u arī no emrāt datu vāzus, kur mēs redzam, ka kopsilkumu mums pat ir iezīmētas, tā kā ācevišķas sadelis, tā kā kā mēs tieši ir būt jāgot jau pilnīja kopsilkumā jau detlizētāk. Svarīgi sadelīja prodams arī aslēg vārdu. Tā kā mēs būsim uzepstīši kopsilkumu lielām mērā būs atkrisītas, vai mēs iezaniedžot savu publikāciju žurnālā spēsim pārdarēt pirmu. Tā kā novērtēšanas posmu, par ko es vēlāk pastāstīšu. Pašam nosaukumam ir jābūt skaidram un efitīvi veidotam. Ja norāga ir galvniepēdījumā iezīni, konteksts un norzīni. Autorības saukārt ir jāsnieti detlizētas ziņas par pētīm dalīmniekiem, un to pārstāvēt vēmi institucijām. Autorība dažādāt zināt norzrēs, vār tik norādīt dažādi, dažādāt tradīcijas autoru secibā, kā tos norādīt, un citūrīt piemēranam projektu vanītāju sapmā citur beigās, koristundējušajās autos un tātēlā, bet pimsmēs to daram mums vajadzāt paimusēties, kā mums pārstāratē nozērē ir, pēc tradīcijām to darīt un arī protams konkrētā izdevumā kāri studiprāsības, kāda kārtība. Ja, ka jo minai kopsīvukumam ir liela nozīme jau pirmajā atlasaikat, es niedzam publikāciju izdevumā, tāpēc tām jā būt īpaša skrupulozam, pēc izistrādātam ļoti labi jāraks, ko tad mēs esam uzrakstīši rakstā, ko mēs atklājam tur. Arī kopsīvukumam ir liela nozīme, tad, ka no tiekro datu vāzēs un metlētājos meiklēšana, jo nerati datu vāzēs, un metlētāja piedāvā arī meklēt īpaši kopsīvukumā, ir, tad, kriterijas, pēc, kur var meklēt, bet vajelums datu vāzēs ir jau automāti izkiestrādāts, kā, kad mēs meklējam kaut ko, kā tēnu čos atslāgvāts komesīvada datu vāzēs, tad primāri sistēnes, kā tās nosaukuma laukā, kā sturi norādīts, tāda nosaukumā, kā diēdzien lietoti. Kopsīvukumā un atslāgvāt laukā. Šī ir trīs laukinu, kur ienu pamatāv datu bās, nebūt skatās un pēc stāvins pasaka nosaka to, sēcīvu, kādā atvēģot rezultāts, sarkstā, kur ir ākstā, kur ir zemāki, tad atprēķim. Tāpēc ļoti ir jāpārdomā, kā atslāgvāts mēs lietojam, varētu būt tāds nelījās knīvs, ja mēs libam, mēs būt tu, takā, augstāk, teiksim rezultāts, sarkstos, tad ir izvēlēties lietot varāks reizes, arī tekstā lietot, šo sieidzienu, šo stērminus, ko mēs lietam, kad kopsīvukumā lietot, gan arī tekstā fārējā. Tad ir lai sistēmas, varētu atprēķināls, saprast, ka šis rakstīt tieši par šotēmu, ka šī tēmi ir ļoti tieši šajā rakstā plašāk, plašajā aprakstīt, tā nālīdā. Tā, jau par autorim, bija un Ruscin. Vērtīgi ir izmantot, tās aucumos unikavos identikita, identifikātorus, kas ļau labāk sistēmām atpazīt autorus, un viņu darbus viens bezmaks, ir izmājums ir orci, kas, kur mums piedāvā organizācija, bespenis organizācija, kur ir pat izvedojši pērnieku spēciāli lai būti šāds pakalpojums un narīlētas tikt uz turāc bez maksasautoriem. Šajā pakalpojumā var uztaisīt sajo profilu. Šī profilam līdzentoriju jūsu vārdam tiks klāt identikātorus tāds kā būrt un cipar virgnējums, kur pēc tam jūs varēs siet pievienoties savien tur mākiem, rakstiem, plus vēl jūs varēs ir šajā profilā ievietot salit saus iepriekšējos rakstus, kur jāsat jau publicējs no dažanam tātumāzēn varēs arī automāti skilā, daid ir iespēja savienoties. Sistēm sapatīzka šie raksti, ko jūs uzrādējuši savā profilā, ir tāt saizdīti ar šo arcitnumu, un ka tas ir jūs un labā identisēs jūs darbus. Un arcit dārī strādā pitā, lai mīš savienoties tā citām, datu bāzēm padota turjentos datus akmai līdies pirmēramās skopus datu bāzi, tas palīdz vairāk vajālī autogizātā vēdātur notikt labākajai šeit iedenu sešanai. Un, jā, šā espēja notējumu vēc izmāktu. Sako joška mēs, sa mūs uzrādējuši rakstu, noformējuši to, pievērsošies, tad ambilstoršie melamēm tiem rakstam, tad velien liet prudams, ir citēšana. Šīs citēšanas ir vācāču sistēmas tās ir māks neigradītas, paralēli zinācijā komunikācijā tās radīstītas. Dažādā zināniskajās nozērēs aššrīgi ir aššrīgas tradīcijas pirmēram vēsturs un humtārās jomas tekstos ļoti bieži i-tradīcija izlantot zenteks tācālces, tas ir vēdojas tāpēc, ka humtārējām jomam, bēsturei ir ļoti svarīgi jau konkrētajā lapā, kad mēs lasam tekstu uzreiz jau redzēr trecīzāki informācija par avotiem, kas tur ir tiemenēt. Tā tas radīsties. Sol kārt sociēlām zinātnēm ir raksturīgi, ir autors un gats iekavās tekstā norādīts. Tāsoc mā išsā formā atsautsēt, kuru tās sākārt sēzīci to, ka sociāras jomāsis svarīgi zināt. Pirmēram, kurs skolas autors, kurs skolas pārstārs, cituri piemenēts, atzīgi kuru piemenēt. Tādien uzreiz tekstu lasot jau var labā korendēties, tekstāšas, teksts, trakstīts un tās atziņas. Vatēt tradīcijas dažādas un tāpēc līdz mūs dienām ir izventurašas ļoti dažādas, citēšanas stili. Šeit ir schēma, kuru mēs armi redzēt, kā tas svarsturs ir atīstījies, jau sedimstēja gacīm, tā jau bija pirmās norādas un vēl ašanās šo lietu sākārtot. Vendot to pēc iespēja kākāku un metā nodošināt savu funkcija. Šeit mēs adzam populārākās, kurām patiesībā ir vēl savi veidi parīnāti un pusēl mums jaņam vērāk, kari žurnā paša izstrādā savus citēšanas stili. Tāpēc jenai saks tam publikācijas vadeigi paimprisēties, kāds prasības atiecībāršu. Galnās funkcijas citēšanas sistēmā ir identicē dokumentu, uz kurte dautors vai autoru koalitīves ir atsaucies nodrošināt pēdīgušu delas informācija levarāt atrašu dokumentu, un arī sniek pēdīgušu svarīgu kontekstu, informāciju, lai sapristu, vai iepizīties tālāk, vai mums īrī intresi iepizīties vairāk un tālāk ar šo dokumentu, vai ne. Pametā citēšanas stils sistēmā sastām o divien elementiem, norāds tekstā un norāds tekstu veigās. Teta tekstā būstā īstā formu un tekstu veigās būstu, kur būs pionam, viņu rādz kā informācijas, mums palīdzēs atrast. Lai palīdzētu šo visu tekstu takā noformēt atsau snopormēt iekļaut īrprudams informācijas un komunikācijas tehnoloģijā tīs tīm sezultātā pijēm ir īti. Attauču pārladījums vīgi tos mēns savu gan matvija šolodāga, gan jodāda rādi. Un ir piems gan maksas, gan bez maksas versīvs. Šeit par slaidlē parādīt, ko apmēram no viņiem riegu, tad var izvēdot savu ebi blotēku, ilādēt no citām datu bāzēm, neklātājiem katologijam ierakstus, plus arī pēdē. Pēc tam, var divpienāga nenaudzga menelīs, pēc tam Microsoft Word dokumentā uz instrelējot vēl papius spraudni datorem. Var savu viņa veidot savienanās obi blotēku, mēs vēdojiš. Un atiecīgi uzdot sistēmai konkrēt citēršanas stilis vēlēties un atiecīgmes atrodam šajā bibliotēkā to konkrēt dokumentas, gavam citēt. Un sistēm automāniši kinoformē anbils tošta, kāds ir prasības mūsu izvēlēpēja citēršanas stilā. Vēlien lieta rakstot, rakstus ir vētīgi izmantot gramatikas nagļūdus reditiešanas programas, kura arī mēs būt bezmaks versīs ir labi japiemēram mēs, esam blānojši izmantot kad redaktor pakalpojums sešulotis redaktor pakalpojums tad mēs varam pirmz būt vētīgi izlēst teikstu cāršīn programiņām lai jautekāl vairums kļūdus tik tu jaunonjātas nosti, lai atīdzīgi redaktorom haidzāt maksāt masāk, joņi būt masāk ātas jādara. Kad mums teksts ir dataustam, mēs protams domājam, kur publicēties laikam, kad jau mēs rakstam, mūs jau tad jau vienotēju tīdējis, kur mēs staktēsim ar šo tekstu. Un informācijas un kompikācijas tegnoloģi atīstība ir ietakmēs vēdko pētnieka apmēranās rīnformācija un atklājumiem. Un arī ir ietakmēs pašu izdevēļu ar bija. Lodas ar vieni jauni izdevēļu ar bija visu montēļi, un arī zinārs, ko izdevumēļu lodas. Tā batās, ka arī lodas jaunas, iespējas, interaktībā, vēdā, passtāstības, pētiem rezultātiem. Un viena no protams atīstības lietām ir apanāksas, kas ir jau atīstījusies kurs būtība ir piedālāt lasītājiem bez māksas un bez tiesiskiem tehniskiem šķēšļiem pieklūt textiem, pie un textu. Un arī ar iespējām ar šiem textiem dažādā veidā strādā. Protams ilerojta autortiesības. Tas ir bez māksas pieriem, tas neeslēdz to. Un ir vēl vairāk, vēl tālāk, netikai atvētās pieklūvas publikāciju ir atīstījusies, bet jau ir atīstījies daudzplāršāk, tas, kā dalīties ir zinākskiem rezultātiem, šo bija ļoti atījumi no teki kiekvūdīta dažādi resursi lai atīstītu vastraujāk panderītu atvētu datu, jautājums. Populā rāk, varāk izmantot uz zinātnē. Un kopsumā ir kopumā to salds par atvētu uz zinātni, tad atvēta uz zinātnē, tiek izmantoti atvētības aestīti instrumentu, metors, zināts, ciklā, pērniecības ciklā, dažāros posmos var izmantot dažārs lietas, pērniecības instrumentus, kā padrīt daudz atvētāku zinātnē. Šeidmēs vēl radzam arī atvētā recenzēšana, kas ciesa saistīt prudams ar atvētām publikācijām atvētās laboratorijam piezīmies prudams, kā medz atvētā, un kodu programatūrām arī nevar izstīt, nepieciešams pirmēram, iesmantojam kādu programu, esam, teiksim, izveidojuši lai anulzēt mūsu pērniecības tātus, tad ir ar šo programatūru. Vēl mums, ka viņi ar uzprimkorda, tāda programatūrus vēdu atvētā, arī jādalās, jo savadāk, tad iesmēs vērsem tātus, neparādīsim programatūr, tad ir tāda lieta, kā prudams, zinās, kajā sociālētīgi, piemēram, var sēģu geitam. Vajā kā tēmienu. Tāda ir sabiedrskā zinātna, iespilsoņi zinātna, kur tiek iesaistīta zinātnē, jau pašāk sabiedrīgi, biedzīvotāji, kur var ietopīt resurs piemēram, iesaistu orti vidus skolēlus, kādā pērniecības projektā un tur arī pamatā protams ir platformas internetā, uz kurām tiek uz būvēks projektiņš, no osacījumi, piemēram, kā īvāk dātus, vai kā analizēt, vai kā aprastīt tos dātus. Un atiecīgi, vidus skolēna vairī, vairī cilvēki, kuri iegūrši izglīdījumi, bet nestrādā, konkrētajā zinātas nozērēm, bet joti tuvišai lieta, no darbēr labrāk brīvo laiku velta tāda, izmatot šo spekus. Un ir arī protams open education, ir bāt vēr tā izglīdība. Tad tas ir ar vienu velta lašāku, bet tad bija žodēs pie publicēšanās, tad ir šeit spastāstīši par trīs tiem, tā kā pamat. Modeliem, kā tiek izduoti žunā, teči jau vēdojās jāvani, tad esi imājau. Tad atracinālā jā, modelī žunās tiek izduots tādā vedāka izmaksas seds. Abonārtājs jau pirtsēstas, ir kāda indudāst vintersensu gan arī understatu, vai bibliotēka, vai koncercīs. Tad atiecīgi atvērtās piegrūs modelis, tur saukārt šis izmaksas seds autori vai autori pārstāvošā institucija, kur pirms publicēšanas tiek pisēstīt kā neli izekļi. Vai ir institucija izvedīt es kādu programu, atbauts tošu a autoriem saviem, kur varo startēt navuri daudiņa pisēstīja? Vai arī pēdniecams projekta jau var paradzēt šāmas finansējumm? Iaizdos. Šī mēli dod abonārtājas ir glasītājās, ne makasā par to. Finansu slukstiek Taka pārtcārus duskus uz atpakaļu, lai pastēķu zinātu, jo pirmajām adalīt tur ilgāks laiks līdz zinātskai rezultātē, teikstinu unāk līdz interesēntiem, taisi kai tā rīpērtniekiem. Savu kā tāpār tā piekrivēt, tas ir daudz ātrāks laiks un ātrāk rīpārši pērtniek uz intercītiem jauniem pēdīmiem. Tad ir vēl miena lieta kā hivrīd, žurnāl, skūr ieru pamatā tradicinālā publiceišanās modeļa principi. Tad šajā vēdā teik piedāvāc par viemērtu ir teik piedāvāc par māksu, atvērt kādu no jums nepieciešamo publikācija atvartā vēdā. Jums jūs ir tāt kautos, tā teik jūs vēl teši lietā būt atvartā piekļo, bet tad jums no teim prasēķis nav neņu. Parasti, hibrīs žurnāl arī prasa daudz nav neņas. Hibrīs žurnāls tāpēc īsti neskaitās, kā īsti nav īsts, īsts, īsts, īsts, īsts, īsts, īsts, īsts. Au prākšas žurnālos, pamatātāt, tad ir publikācija un sēšanas izmaksas, arī au panākšas žurnālos, bet nevisos. 70% uz farastišajos žurnālos nepiek iekasēt nav, jo viņa atvorecīts veirus kā finansēt sēr. Un vidējās izmaksas rapmēram 2000 toši daudzi finansētā ir patiesībā projekti pietējkumos pat ļauji iekļaut un budžatā, projekta peniecīs, projekta paredzēt nav du zināsku publikāciju izdošanai, jo viņa ir ietrsēt lai būtu šis zināsvēs publikācijas. Nadecīgi var ietļaut un tur jau paredzēt šis finansēs. Vēl vēji, kā tiek finansācija au panākšas žurnāli ir reklāmas, ziedojumi, sponsorēšana un subsīdījas. Šeit ir mazliet velko ašāki veiri sazaruojumi šiem au panākšas žurnāliem, kuru zalēs nevi žurnāliem bet izdošanas veidiem. Zalēs cēša tas ir tad, kad mēs savu publikāciju ir vietojām, jeb pašārķivējām ērēpa storijus, kas ir beznoks spokāpojums. Dīmāta tas ir tad, kad atvētā piekļuga žunās nepras nekādu maksu. Zāta cēša tas ir tur, kur ir šīs navdiņas, bet varali nebūtu. Es notākā omiglātībiem arbūs ebīsim nav tas nasītas. Brontas cēši ir tāds cēškas īsti arī nav auk panākšas, ir tur izdevējs reklāmas nolūkos atvar. Atsavīšas publikācijas, pēc saviem ieskatiem, un jeb kurāl beidīvi viņš to var aizvērt pārtraukļu. Līdzatotā nav atvērtā piekļu ir sajasīta ar pieģu ilgtermījām. Jā, kā jau minēju rodas jauns reformas, kā tiek izdoti, žunāli un datu žunāli. Šeit ir viens piemārs, kur ir tatu teksts, un klāt no tekstu ir iespējams savienoties. Repustorijam ir digitaliem arhīviem, kur ir ievētot uz datu kopas, atbilstvoši izprādāti dažādi standāti, un principi kā troveik darīt pareizāk, lai tiešām tā informācijas akmai no. Un atiecīgi palasīt šo tekstu, tie tas teksts var nebūt garš. Un savienoties ar datu kopām un ieprizīties ar šo pēdī. Tad ir megas žunāli, jeb tādas platformis uz kurām ir tas parasti daudzumars aru, uz kurām ir iespējams ievētot savus publikācijas, kuris vēl nav recenzētas. Un tur platformis nodvoši ir pakalponi, kur tiek piesaisti ir recenzēti, plus vēl var iegūt arviesicu, ko saiti, no jau jau jau tādi arī dījotiem lasītājiem, kas vēl rādzšo tekstu. Tad ir iespēj arviesicu, ko saiti iegūt, un uzlabot gan tekstu, gan varbūt arī pētījumā, pētījumā, atīstīšanai paņemtana uzināt mēl. Un, pradams, šīs platformis piedāvā dažās, citis lietas, ko var informācijas, un komunikācija tehnologijas nodvošināt. Tad, kad mēs, tad esam abdomājuši, kādu žunāli izdošanas modelimes, ir bētu izmantot, tad atiecīgi mums jādomā jau netilisētā, māki jau par pāršu žunāli izvēli. Un šeit ir vērtīgi izmantot dažāgus ietaikus, kā apazīt, kas tad ir kvalitīvā paklāpumies niedzēris izdevēkus. Parasti kvalitīvu paklāpumies niedz izdevēs iebiņiem ir izveidot tīmekļu vietne, vajadzēt būt tā kā. Tīmekļu vienajā jābūt arī pietiek, ko skaidu norādītā informācijā poviņi nodarbojās, kas ir redkulēdļā kādu cilvēks. Lai autors varēt parvaldīt. Es vēl lākams pastāstīšu pār biltu žunāliem, un biltu spaklāpumies niedzējiem. Informācijiem, kompikācijiem teknoloģijās, mums arī havar ISP's safikt kādu biltu spaklāpumies niedzējiem. Un atiecīgi, pēc šiem principiem, es vēlāk varēs ir iņš iepazīties. Varam iepazīties un pālecināties vēl tiešām, tas ir droša vieta, ko mēs vēl mādocau zinātsko publikāciju. Kad mēs piemeklējām šo izdalam, mums ir svarīgi nemūsu tema, tas, ko mēs esmu uzkstīši, tiešām sākristu ar konkrētā žunāla mērķi un jūvom, tāpēc svarīgi iepazīties. Iepazīties arī ir nosacīmiem, arī formālniem nosacīmiem, mums teiksbūtu atbūstos šī tiem bohnu formēts. Un bērtīgi ir arī lasīčo žunāls, kuros mēs gribam uglicēties. Tā mēs daudz lavāk izpradījuši brakstības stilu valodu un vispār rasīdus un to veidus stilu, kā viņi veidošo žurnāla. Višajā gribīmās domāju. Pērniek kopien, kas nozere darbojās un kurinodarbojās šajiem redektoru pienākumiem, recenzentu pienākumiem. Un veidot atīšta celso žurnāla, atīšta nozere. Un atmainās ar informācijiem. Prātātās piekļu žunām, kā jo minē ir biltu spaklāpons sniedzētas, ir satīts ar lielijām plašajām iespējām, kumu sniedz tehnoloģijas. Un to pēc rījājām acās noņiem izvairīties rekumendēju izmantot doji registru, kurš uzņem žunāls pēc konkrētām prasībām, kur vieno prasībām noteiti recenzēšam, kas ir jautis varīga lietu auksklotāts žurnāliem letos mēs varētu austēt. Un tur ir uzņem trvajarā, kā vienpacīt vūgsties žurnāli. Arī ir līzīgi, plātforma, grāma tāmu. Šeicēt zelāmus. Kā mēs varam atpazīt kvalitīvēl žunāls, tā mēs varam mani atpazīt viltu žunāls, ir arī garšāts pādzīnes, kā viņi šo pakalpuham senšas piemēram. Aggresīvā vēl jā reklamēt, bija ļokamēs visi esam, tadīs visi saņāmuši, kā suvacīgi zēmas, tas un uzēcnājums. Vai brakstīt kādu tekstu, vai būt redaktoriem par parāk lielām, par parāk mazām, naudām. Tad noteikti šiem žunāliem viltu pakalpams nedzējiem noteikti nav piteikošs, kā ir izskaidrots, viņi nesniec piteikošs, kā ir informācija par to, ar ko viņu notarbojās, kā var viņu politikā, atiecībā uz autoriem, kā viņi sastrādājās viņiem sniecšo pakalpojumu. Noteikti nenodrošina recenzēšanas procesu, prudz mums absolu, un mēdz arī ļoti ātri gribēt, tu līdlai teiksbūt, iesnieks, un āti, tā kā būdli cētas arī raižanomīgi. Šai būs vēl citas azīmas, kurām jūs arēsi piepasīties, un vēl citas. Tadam tīmek lapai žunālam ir svarīgi būt, lai tā ir kvaltīv un pietiek būs daudz informācijistur. Šeiti bija mēram piemēras, kur mēs redzām, kur ir pilnīgi palika lāpa, faktisti, kur ir tikai tādi, kādi divi raksti, no nekāda informācija par kontaktiespējām, no prasības autoriem, no izdošanas politikas, nekā, un ir gļūdājts, ir norādīts nosākums. Tad vēl iespēja izvērīties no vīlu žunāliem, ir izmatot rīkus un viltu žunāl zarakstus, ar ko jūs varēs citas iepzīties šiem diviem rīkiem. Kad vēs meiklējām žunālu, šeit dīmā, kas nesanājam, ka viltu žunāliem, tad ir iespēja arī meiklēt izdevniecībām, šeiti daža piemēr izdevniecībām, vai arī zinātniek hopien sveidu, o tādu sarakstus, kur ir atzīti par kvalitīpa kālpons sniedzējiem, es to māju kāl to arī pa kālpons sniedzējiem, un kur ir novērtāt, ir izdevies labā kvalitīvā vēdā, ko apšo lauku, šo apkšnodzrs lauku, informācijas, komunikācijas aspektā. Tandi vērtīgi tos izmantot. Šeit ir arī piemenēc arī pluss, kas ir sēstos sociēlām kuntārājām jomām, tur arī līdzīkā doļi ir istrādāt krītēri, pēc kuriem tiek novērtāt žunāl un atiecīd iekļauti viņu registrā un tam mēsram turitāt speciāls mēklētājus izvēļotis, kur varam mēklēt un piemaklēt žunāls, kur os mēs varētu domātu ulicēties. Un te ir ļoti viņi uzņem, dažādās valodās žunāls, kā jau puntājām jomām, tas ir stvarīgi, ir šī ir vētīgi pastīties. Un te ir otis vēl viens incēnciju, kur ekonomiks nozirēģi ļoti veiks, mīgs gadījums, kur tiešām nozirs kopiena, vīc ir vērk, kas patu lūpējās, entuzijasti ir izveidojši šādu žunāls sārakstu, kur var pastīties ceģiveni. Tālāpā ir publicēšanās procesu, ka mēs sami izvēlējos vai žunāl, tad mēs iesnējam žunālā savu rakstu, un tad ir divi pūsmījā pārā. Pirmais pūsms ir tad, kad mēs iesnējam šo tekstu, un žunāl veidoj tāis redaktors paskatās vai tas adilst tematikai parasti šeit ļoti lielnu osemi, ili kopi silukumam, kā tās ir uzupstīc. Un tad arī paskatās īformāli, vai nav pārdu pārstnieks piemēram zīvi uz skaitas tekstā, vai pareiz no formatas adilst toši ilistrādātiem vii principiem atāli un atālā. Un tad atiecīgā, šis posums ir pārvarēts, tad ir untrās posums, skūr notiek recenzētu piesaistīšana, un notiek tāpāršīši saraksta recenzētiem un tekstu uzlabosšana un tad ir iesprējam pēc pirmāstātad recenzētu, tā kā kategu recenzētu uzētsināti pieņemslēmums, vai pieņemi publiceišanai, vai nepieciešams pārveidot, visu biežāk ir šāca, šis otvēnslēmums, un tad būdams ir nevarētīts. Un tad, kad ir tāds, šis pārums, nepieciešams, un tad notiek sarakstikas, varu diezgani ilgstuvašarīnūt, un uzlabojot šo tekstuviši tiek, panākslēmiši būtu pieciespējuši tovāks no zunāla izteitējām rasībām, vajicībām, tradicijām. Recenzēšan tas ir tas, kas nodilošinā šo kvalitāti žunā, un tad recenzēšan ir atkrīgnu recenzētu, no pirmaisēstītījiem recenzentiem. Atiecīgi recenzentie ir eksperti konkrētajā, nozrē orientējā, šajā jomā un zirkas notiekas, ir aftuālākais, un spēju sniefnozīmīgu abaustu autoram, vai dod norādes, kā pārveidot savu tekstu, vai kopiel klāt, vai kādā krīzienātu, uz teizīt, bet tas tiešām atbija uz konkrētāli ųinu žunālam. Jūl savādāk, jūl desiz aiziciju tur, kāda žunā un lasa konkrēta auditoriju, ir recenzentiem pārzinu tu auditoriju, kā tu uzrūnāt, un kā mā vēdnāt orīs, uz teizīt, tālētas būtu tekstu, un žunāls kā komplikts. Kādājā gadījumos, kad recenzents un pretetorsi pieņām šlām, un neņemt šo tekstu, tad vienmēr ir joti vērti, ir recenzentā ietēkumi, arī pēc tam vajā tīstītšo publikāciju, varbūt priekškāti citi žunāla. Un jā, kribus vēt kātrātās piekļu žurnālēm, arī tiek veikts recenzēšanas procesu, un tā tad viņiem, arī ir šī kvalitāts kontrāli. Šad būs iespēja iespēja iespēja recenziju piemēriem, varbūt jums nodar, vēlāk vareis iespēja iespēja iespēja, ir tībzīties. Tad ir jau lieta, kas atīstās, kā pētnieki vēlas, pētnieki kopieni sākstādā, pie tālēt tik novērtēts, arī recenzēšanas darbs, jo tas pētnieki daudz laika, un būt labi to iekrotu arī zināks kādāda novērtēšanas sistēmās. Tāpēc piemēram, arī tehnoloģijas jau skriems vajag pētnieki, un lūkšēt piemēram tehnoloģijas būt vēc fablam, latvālu, kur ir arī tiek apkotu informāciju pretzenzētiem, var arī paši arī mēs varam ir šiet informāciju prasēbiem, es vēlmēs, lai mūs atprastu uz aicināt kaut kur recenzēt. Un vēl teikt tevar vēl do trī profilus savu kā pētniekiem, stāstīt, ko mēs nodar gorenies. Tā. Atiecīk vēl mēs esam tekstu uzukstrījuši, tad mums vēģojās ir tāda trīs veidam, trīs versīzmūs tekstam. Preprins tas būs pirms recenzēšams tekstu, ko mēs esam iesnieguši, kuram vēl nav veik, recenzēšam, nekādi uzlabūjums vēl pilā gorenu žunāl, atbilstojašajām tradicijām prasībām. Tad ir postpins, kas ir veik cijau recenzēšams procesu, viņš viir pilāgoc konkrētā žunāl veidzībām. Bet tas vēl nav noformāc atbilstojaši žunālā formatēm. Vēl šim tekstam nav žunāl nosaukums īsti, nav lapas, kurš un murs, arī tekstu izvietojums, mēs esam pierduši žunālos veidzēt. Nu, šai ir mēs unai padrukātiem, jo elektronskajiem, jo ir principāli savādāt, bet vienāda. Tad nav arī cītas parzīmes, kas ir saistītas arī pirmēm numurs, žunāls, ejums, un tādā, kas tāda to paderpa, tā kārza žunāli. Un, atiecīgi, mēs kā auto, arī gāram strādāt, un vienoties ar žunāl izdevēji, ko mēs drīgstam darīt ar šiem versijām, protams mumsīns, pamatām mumsīns recensētāns versijas, legan arī ar predeprintiem mūs lienas, jau tā kā publiskons kāstupas vēl tīmiem. Bet vienošanās brīdī, mēs paravstot līgumu, mēs ar vienoties, bet to, ka piemēram postprint mums liā, apvisam notveikis tīgi ilietot repstorijā piemēram. Kas noteikti padarītu, daudz piemāku šo publikāciju, daudz lašāk būs iesmējams sasniegt interesantus. Tātanda, jā, šeit būs rakstrojumi šim trīs versijām, un tad, ka mēs vienojā mēs ar izdevēta divērtīgi izmantot tāl palīkā, šērt ar mēl, kur ir iekļautis žurnāli un parādītis informācija par licensēm, par viņu politiku apkopoti, brīzāks teikštā, jo padiezībā žunāli politikai ir jābūt kvalitīvi žunāls parastot, ievito savā mājas lapām. Bet šīs šēr promējo pakalapums ļaumus merklēt un atrast, atblstoši mūsu vajensīpām. Un oskaidrotat, kādas ir viņi prasības Šeit ir vēl viena lieta, kad mēs vienojam iesotrāt, kad mēs esam izdevus savu teikstrijomķu izdots, mēs varam vēl iet un lūgt ar šiem takā līgu pielikumiem iet un vienoties, ka mēs trīkstam arī pēc tam, pēc tam tomēr atvēt, kādu no šiem publikāciju versijām, atvētā piekrivēt, kuri iediet otrepistorijām, vienkokas ārāk. Tad atviespējams izmatočīs veidlapas formas, kad mēs donamies vienoties. Kad mums ir tāda teiksts izdots, kad mums teiksts ir izdots, tā mēs varam domāt vēl po plašākām iespējām mūsu publikācijas populerzeši, mēs varam taisīt ir interaktīvas, lietas vienmēr videoruļus, mūsu pētīju gribu atgādanāt nedelacu par datu bāz veidliem, jo, tad, kad mēs vienoj mēs, kād mēs, kur mēs gribu publikācijas, tad ir vēl tik pievērst uzmanīja varī kādā datu bāzē, vai datu bāzēs ietrioties konkrētai žunās, jo tas parāda tu cik būs arī tālāk, vēl to ir mēs sas mīksem vēl. Pavatā ir biurāskās datu bāzēs, vienstāts veistat, šajās datu bāzēs ir tikai biurāskā informācija, informācija datu par publikācijām, bet nav pašas publikācijas klāt. Tad ir piltekstu datu bāzēs, tās ir datu bāzēs, kur ir tāda ieraksti datu par šiem publikācijām, bet klātu vēl ir arī piltekstu iespēja lasīt, vajam onlēm režīmā, vajam deformātā. Tālāk ir beliens veicicītēmības klātāts onlētēm datu bāzēs, tās datu bāzēs, kas saukārt savāci informācija no datu bāzēm no izdevējiem, izdevēj labās arī labu, tad žunā piekļu nodrošinā. Savāci informāciju, nabas tur viņiem līgumu, pienošinās, un tā tālāk, un šīs datu bāzēs uzņem savāk saturā tīgē tādas tīgē tādas žunās, kas ir adbilstojoši konkrētēm kriterijiem, viņiem ir istrānāts konkrētī kriterijiem, kādu žunās tīgē uzņem. Parastitislēstīts ar statautisku, pēc iespēja statautiskāku darbību. Un šīs datu bāzēs tad ir piejami informāciju pašiem, šīm publikācijām iraksti plus vēl, šīs datu bās nodrošinās savienojās savienojās pilteksts un datu bāzēm. Tad atiecīgi, jašīs būs pilteksts un datu bās open access, tad mums būs uz reizpiekļu, ja tās būs maksas datu bās, tad atbilstojoši, vai būs uz izstūdzi, ko mēs pašstāvam, un mums ir pie. Tad sistēm sapratīz, ka mums ir tiesības lasīķos pilteksts, vēl esam jien vēl vēl vēl vēl vēl, kā jien mums ļoti, kaut ko vajag tā mēs sada tītpiet. Un tad ir digitāli archyveni LEP-storī un naupronus neklātāju programmas, ko mēs īsti ietrāk vērnevaram, vēl tu tās iefljūtu. Iestu cīdz vēl ieviezt konkrēts, neklātāju programmas iestu cīz ietro aros. Tad viņas vēl pielāko, kāks datu bāstru būs pievienots, un nepievienots varēs meklēt lielā informacijas apjomā. Un gūgas kola, pradams, ir gūgas kola. Šeit ir piemērst citēmīs datu bāzēm, vairās sajats un skopus, kā rādzam arī open access žunā, tur tiek uzņēmti un citēmības skaits ļoti lapspačiem žunāli. Un jaun lieta ir arī karījau datu web-storijiem, šīs datu vārst savienojās un jau vārst atsnudurījams. Nedodzvimbu īsi patēja, kad rašības apsocijālās tīklošanas viednēm un datu bāzēm web-storijiem. Web-storijam nodveši notējti kvalitīvāku informācijas piekļu ilgtermiņā. Nedodurbojās ar reklām un komandas norbību, kas mēns būt agresīva un frautaivoša. Un notējti viņu piedāvētie pakaupojumis ītiisti īti ītīji adīvstu un šeiravs komisījis prasībām, pautis kā mnostāvnēm. Tādējādi tie ir drožas vietas, drožas krātus, kūdi iekļauts, depanēt savs tekstus. Būt pālēcinātiem, ka viņ būs piemēr pieējumi. Sociālās tīklošanas vietnēt nav uzdējums ilgermiņā vispār piekļu un udrešināt. Tu pamat būtība ir informācijas atmāiņa un udrešināt savs vajadu komunikāciju. Pēdnieku kopienām. Išai divināt trīs veidu repstorijam ir īstot. Repstorijas kurs pārst veido institucijas un epstātas penicības institūtundātā. Pundozers repstorija ir kās specāzējās tešām nozres, kas ir ļoti vieta, kur ir iekļauts publikācijas. Jāmēs gribam tikt un saradzēti daudz labāk tieši savu nozrs pārstāvai vino. Un zanālo īstāp tautisks. Zvelāk, ja pagūršu labpastās tīšu. Visnotai slēdībūs piemēr. Šeit ir piemērs un darstāts repstorijam, kur tādāt autors izvelēties siefļauts sol publikāciju. Un ir piejiem papilts pakaupom, kur var vērot piemēram ļoti mūsu publikāciju ir skatījušies citi. Tāpat arī nodurāši altmetrikas mērījums, kas tādāt palīdz saprast cik mēs matmas īstā. Ja, par zanodu, odliežoties. Tas ir startaudiski repstorijas, to var izmantot jūtkuši pērnieks. Tu var vēc izmantot tani gadījumā jāv nozrenē iz doli satrasts. Saks tam, kaut ko varam būt, kaut ko pisam jā un vēl nav tāds nozrs. Repstorijas tajā jau mani izvedlots vajari instrucijā nav. Šo repstoriju vēdu, vēl jau pēc repstoriju vēdu, atgūstūršu pakālpojums, kas tiek tā kā prasīti, lai kā kvaltu tīm būtu. Piešķies šo unikālo identifikātoru, kas ir ļoti svarīgi, šai gan imēs unāja par unikālo identifikātoru, tieši publikācijē vēc cica rezultāta vēdana, kas arī palīdz līdzīkārs minēja arhit, mējā autors atpozīt, šeit sēk darīmā jau vēdojās saviedojam, sami neklabāka meglēšana tieši publikācija. Nudvoši ir mūžsa glabāšanas šis reibas to arīs. Šeit mēs nezazam, ka ļoti dažāts rezultāt vēl visu viekļot, var arī atālus. Presentācijas plakāts viskāku var vēdotāt sava nozrs kopien šeit. Vienīgā lieta zanodot ir limic, tad viņš ir bezmāksas, bet ir limic cik daudz var iekļoti iekšām. Un arī zanodot atnudrošišos statistikus datus, pēc kuriem var izmērīt cik daudz, ir skatīts mūsu, vai lai pielādēts mūsu teiks. Šeit schēmo, mēs ir māka publikācija web-storijai, bet ir prutams datu web-storijai. Datu web-storijus arī ir vispīgas jāpaskatās vajenu nozra, ir šāca web-storijas, pēc tā mīcdūcija, un tad varam izskatīt ātankības iespējas. Šeit ļoti labums palīns reģis, svetrīs dātā, kur mēs varam pieneklēt web-storijas, tad ir ļoti kresējā zonā, mēs redzam dažāts filtrus, pēc kuriem mēs varam atrastu, kas mums sadūstuvaši mūsu placīvām maidzīgs. Kurs pakalpojums, kurs web-storijas nozeroši. Piemēram, mums vajag web-storijai, kurā ir nozerošināca open access spiekļūjis, tad servistu, mēs vēl sadiecik varam tagad tiešu neklēt. Jau gribam tiešu, kur ir unikālēja identikāto ortantātu, varīk kuri piens kompleks. Un protams, nozerei ir ļoti nozīmīgi, tā ir tiec nozereis un neklēt. Ja mēs sunājām par publikāciju iekļaušanu web-storiju, es domāju tās, kas ir postpint, ko lielāko ties vairums izdevēļau iekļautu. Tad šeit ir piemērs, kā vajadzētu izkidīties, tais sākumu lapai, kur mēs informējām, ka mūsu publikācija būs pieņemā. Jau šunālā. Tad šeit ir postpint publikāciju, viņai ir veic, recensītions procesu, un plus arī norādīt, kādu licensi mēs, ar kādu licensi mēs šo publikāciju šeit ievietojam, un komēs liaujām ar licensi palīdzību mēs parsaka, komēs liaujām lērītas šo publikāciju. Ja, un atiecīgi repustoriju digitāli arhī, protams, tehnoloģijas mūs liautos savienot, un lūp, piemēram, appiedāvām infrastruktur, kur ir bāstīt uz repustoriju tītla, un tad lietas nozimēk, ka mēs mēs bija zīgā apilmā informācijas, dažavos aspektos, zinātskā informācijā, meklētu natrast, un uz tātīgi būvēt vēl citi servisi, kas palīdz vēl labāk aklāt, piemienku veiktu daudu, piemēram šeiti piemērs, kas, ka jā mēs pielumies, kādā projektā, tad ietruna par Eropas komisijas un Eropas, nav dāna, tad nietruna. Nacionāli arī var veidot šeit, bet tad ir jābūt vienušanā, sami nacionālām finansētājā, finansētājā, bildīgēm, organizācijām, institucijām. Piemēras, kur mēs varam meklētu konkrētu projektu, un projektam būs acavišķelā, kurā jau tiks savākts automātiskā veidā no repustorijiem publikācijas, ko mēs būs interdepaneši. Un līdz atun mums jau visi būs savākts vienā vietām, mums nebūs pašajām acavišķi, jāvedo kaut kāds saraksts. Vienīgi es nevaz cimsi pareiz jājiem vad repustorijām visiem laukiem, kas tur ir tos, mētumtās laukiem, tiem jābūt aizpildītiem, jābūt norādītē pareiz informācija pār projektu, ja apazītšo, ka šī publikācijas aiztīt ar šo projektu. Un tā tas visi savācā skopā, un tālāk openēr ir spadočo informāciju zēra uz komisijas sistēmā. Un tad piemēram, aizskai sistēmā kordas šis publikācijas automātiski parādīsies šis saraksts. Ja, un tie, kas pārval, kas šos projektu, kā administratīvien darbenīgi, varēs sistēmā teiksim, protams, pārvaldīt, vai šis publikācijas ir tās, jo jābūt apstapinājamam, jā, ka tās ir tās, un pašiem nevēdzēs vadīt iekšā šis publikācijas, ja būstu tā kā priekšā, ka jābūt apstapinā vai tā irbenā, var teikt, dais tiek atvieguots, darbs arī atskāvišu ziņā. Tad, tad, takam, un stātu dinoticis, ši zinās, ko rezultātu vēl plašāka publiskosšana devranos aspektos. Tad noteik, protams, no tā visi tiek salāti dati lai varētu atskaitīties un novērtēts sasniegums, pēc publikācijām. Tas ir viens veidz kā varētu mēģināt izmērīt zinās, ko sasniegums. Tas palīdz izpres pašiem autoriem savu pētībnozīmu kāk siekļojā, zinātskejā komunikācijā un zinātskā informācija sapmaiņā un zinātskejā kopīgējā, tad, sava vēdā, puzlī. Un varu palīdzēt ar ātrs sadarbības partneras, šis sistēmes, tad nodrošina reitānsies pēc, arī financēršanas piesaistīšanai nodrīgi lai šiet dati, kas tiek savākti. Būt pēc iespēc labāki. Jo citi sadarbības partneri un financēršana skatās, es zināju, vairāk par startautsko arēna šo bija, skatās rezultātus. Tas ir viens vēc kā to mēģinātākā mērīt un ilgt ciparos. Protams, zināt līd ciparos, tas ir diskutamos vēl tāmas. Protams, tas varu pozitīvi, vietikamēti instituciju atzinību startautskejus reitingos, jo reitingi es toši arī institucijām zinākās. Un ir dažāc mērīšanas metors, bibliometrī un citēšanas analīzkas, jo izsams ir vēdojas, daudz jaunāks ir atmetrīka, kas arī vairāk sāk ienākt un sāk ir notiek ir uzmīgs pievēršana. Ja, un šad ir vietas piemārs, kāda diskutās, žurnāl vēdotāji, izdevum vēdotāji, arī šos datus, šos novērtējus, atzinības ievietos savā mājas lapā, lai par to stāstīt, un tādēja arī pērnieki. Vēl tezinām mērā orimpēties. Protams, nu par žurnāli, ir svegtot diskutē, dažāk vēdām, bet tas nošīdienas tēma. Tā, jā, tas ir faktiski jogandrīs beigas. Beigās vienkārši pievērši slaidus, kas vēr nodēt. Vēl papiems, kā li informācijas, avoti. Ir marī foster lapu ievietoja, kuri ļoti vērti ēkursi, kas ir tiešām ļoti iztrādā pa tā, lai ātrā veidā, tās tēmas, kas mums interesēmēs arētu abgūt iepisīties viņām. Nu nošosmīgi dzīļu mēs, anam izvēlēties cik dzīļu mēs, skatamies, bet priekštotam ļoti vērti ēkurs tēsīt. Dier bez maksas. Tad arī pradams Openair mājas lapā. Tā man tā ir, kaut kāda, lielu tehnis ir krūļi. Openair mājas lapā ir držāni materiā un veli vērtīgs iesuku izmatot arī OpenSigns ēkursu, kas ir piesājās, kas stāstā par dažānām tēmām, un tur ir savākti materiā par dažānām tēmām. Tas būtu tā kā vīs varbūt, tāžu sīlā tā jums izpasteišas. Mē noš saprst, kur tā ir kaut kur idzēt ir jau tā arī. Tad ir jau jau tāms par orhids sistēmu vai tās astāja tā zināmi, ka konkrētu universitāti. Tajā profilā, ko jūs tur izvēduot, jūs vairs norādīt, kādā izstūcijā jūs strādāju. Pieļau, pieļauj, ka patrība būt prātiski nārs. Viet vajadzēt mūt iespēja norādīt, strādājušam, kur jūs šobrīd aktīvā vēdā, kur jūs skaptie saprstīvā vēdā, kā pēdnieks. Jā, ir to mē, jā, jei vēl kādi otāju, nuotēti variet ar jūdzakstīti māni spējumu sešos precijžāk. Tā, kur mums vēl jau tājumi, mums ir ķatājau tājumi, tā, mums ir ķats, ir jau tā mums par to, kāda zionāli, ir skapus datobāzē, un vajadzēt pieņem rakstus Latvijai šo lodā. Skapus datobāze, nuotēti, tāpat kā tā citēmīgs datobāzu, viņiem ir istrādnāti krītēri. Prodams, ka skapus datobāze pārsturā skatās, uz startautu skonēm. Tādžiem es salīdz nār vebos sajas, tad nuotētīt daudz vairāk žumnā, liekļauti. Arī, nuozeb, labāks īpišiem esu nojām par sociālām huntārām, jo mām Latvijai švalodā uzņem, bet nuotētīt tur būs, jābūt žunāliem, kuriem ir Angliu lodā anotācijas nuotēti obligāti jābūt klubsa vilkumiem. Nuotēti tie žunālī, tas ir pamat prasība tie žunālī, kas nodarbojās, pati tie ir Latvijai švalodā. Tiem rakstiem jābūt saistoršiem startautiskai arēnai. Tie varbūt, piemēram, tie varbūt rakstiku, arī pētīts, kaut kas teiksim bautīs redzionā. Tadā plašākā griezumā, tam jābūt. Tā nosicīm, jau skopus un velus aens, šis ītēmīgs datvās minstakā cenčas vairāk to startautiskos arēna. Lai, lai, veidotos tas startautiskais lielais zināt, niskā es minēju pūzlis, jo zināt vēndojās, kā tāds liels pūzlis, kur katram gaboliņam jābūt savā vietā. Un jāsa vienojās. Es ceru, ka es abildējuši, jautām ja neetad nodēti varam, varat uzrastīt man. Jā, prezentācijas būs piejamas es pajautāšu irina irina, ka es tevis? Jā. Es patēju, ka esmu prezentācijas, kāds es neesmu īmēls pēc patēju. Ja, es tevis tāda arī ļoti ar ļoti, jā, jā, tāda būs, sies pējams. Jā, jā, jā, tāda, es mūda ir prezentācijas un videot ir gus piems un natinātās piekri uz dienas tlāpā šos mnēr organsē un natinātas piekri uz dienas, kas ir apanējāt tāda redovats kona, Latvijā. Tā, kas mums tev velir. Es būs ir manmu pēc mumsana bija rungus košēs kogu pēc jaštis, kādi esi ir pati vēl antādus Nu, es vairies. Še loota vēl antādus? Tādā, neietajāse ir antādus. No, es tevi, ja es ir vairies. Še loota vēl antādus, tādas ďmi. Še loota vēl antādus, tādas paties,BA jā, greug, datusņiem no gubūt, tad tagad viņiem ir savienojams ar skopus un viņi datusņiem no turienas. Tāpēc, nuotai arī ir rīgas, kur var skatīties, vienīgi ašrība, ka skopusām mēs aram meklētu informāciju zurnāla rakstu līmenēj, bet tur mēs varēsim tikai zurnāla nosākuma līmenēj meklētes. Nuzumies, nevarēši konkrēta autōra. Rakstu atras, vastīties cik viņami citēmi savākti, bet es varēši redzēt, kāds ir zurnāla novērtējums. Un šis zurnāla novērtējums būs bāstīcis skopus datiem, tad tad tur vāks, kādi zurnāli, iekrjauties skopusā, kād tur pēc citējumi ir aprēķinātiši mērījumi. Piemēram, kvartilis izveidotas, tā arī būs, tas vienkārši viņiem ir izveidotas savienojums un ašrīb ir šāda. Tās noteit arī vietak un, ja piemēram, instrucijai nav piejams skopus, tad patiesībāši laba vietojotāja bezmaksi sviet. Tomat patiesībā vajadzāt pizentācijā, iekrjauties arī varētu pieli klātmēs, lai nav. Tadies, varbūt ir vēl kādījotājami. Man mums ir mūtša tā kaut kas vienkārši. Tā vēl kaut kas, ka viņš ir nācers, jā, paldies, jā, paldies, kā sapudzējā ties. Jā, kād jautājumi varētu rakstītšu ērpas, tu savu kompetenčieturas menašu palīdzēt. Paldies, ka pēdlījāties, paldies.