 I dag skal vi høre om positiv psykologi. Positiv psykologi er psykologi om det, der fungerer godt i livet, om det at have det godt, og også om det at indrette arbejdspladser og skoler, uddannelsesinstitutioner på en måde, så folk gider være der. Og det ved vi meget om i dag. Det er blevet udfordret skal gennem mange år, men de seneste 10-12 år har man haft en ny grejen af psykologien, som hedder Positiv psykologi, som har fokuseret særligt på det her. Positiv psykologi er vigtig af flere grønne. Nævne grønne er, at selvom positiv psykologi egentlig er almindelig psykologi, så har den almindelig psykologi haft en tendens til at dreje retninger af det negativ. Og er de måske opmåde 50 milliarder kroner eller dollar, der er brugt siden anden verdenskrig på forskning og udvikling indenfor det psykiatriske og psykologiske område, der omkring 50 procent af midlerne gåede til diagnoser og behandling til sindslidende folk med depression og så videre, har haft behov for hjælp, som har været værdigt trænende, som har fået politikernes opmærksomhed til, at det er der, vi skal lægge midlerne og prioriteterne. Men samtidig på en måde, så de Positivt sider af tilværelsen, det, der gør levet være levet, det, der gør, at vi står op om morgenen, det, der gør, at vi har det godt, ikke har fået nær så meget opmærksomhed, selvom det egentlig er det, alle ønsker sig og det, vi alle sammen streber efter og opnå. Så i dag, der vil jeg snakke om Positivt psykologi i sådan lidt grundlæggende, hvad det er for nogle forskningsområder, vi kigger på, og specielt fokuserer på det aspekt, som vi kalder trivsel og gør det i sådan en kontekst af kompleksitet. I ved alle sammen, at vi lever i en kompleks tid, hvor det er svært at overskue, hvad der foregår, og man kan blive forvirret, man kan blive stresset, man kan blive angst, man kan blive ked af det, fordi man ikke ved, hvad man skal gøre, når der nu er så mange forskellige ting, man ikke kan overskue, og specielt i sådan en situation er det vigtigt at forstå i hvert fald to ting. Det ene er, at kompleksitet i sig selv ikke er noget dårligt, på en måde er alt kompleksitet, det skal vi komme tilbage til, men det er også en anden grund til, at det er vigtigt at tænke positivt psykologisk inde i den sammenhæng, og det er, at man kan gøre meget selv, som man måske ikke er opmærksom på, man kan gøre, hvis humør daler lidt, eller hvis man har konflikter med kæresten, eller har svært ved at finde ud af det i skolen og ikke lige ved, hvad man skal gøre. Så let's kig på de hovedområder, som vi arbejder med inde for positiv psykologi. Der er fire områder, som jeg lige sånne schematisk vil sætte op for, jeg har. Det første er sådan overordnet ramme betingelser, kunne man sige. Vi kalder det gode, mindingsfulde institutioner. Det vil sige, det er familier, skoler, venskaber, arbejdspladser, og så videre, som man kan sige en masse om, hvordan fungerer psykologisk, hvis man kigger nærmere på det. Og der er en meget stor forskel på, hvordan folk trives i henholdsvis et diktatur og et demokrati, for eksempel. Det er næsten generelt sådan, at folk i demokratier er gladere end folk i diktatur. For eksempel fordi demokratier tiladder befolkningerne frihedsgrader, som man ikke har i diktatur. Og vi har det i vores biologi, i vores hjerner og i vores almindelige omgang med hinanden, at vi har det godt, hvis vi synes, vi er fri til at handle og selv kan bestemme, og vi har det dårligt, hvis vi føler, at vi er tvunget til at gøre en masse ting, vi ikke ønsker. Hvis man har gode arbejdsvildkor, hvis man har gode betænkelser i det samfund, man lever af, så får man mulighed for at bringe det bedste frem i mennesker. Hvad vil det sige? I psykologisk fagspråge kan man tale om individuelle styrker, for eksempel. Individuelle styrker, det er det, du har, som du er god til. Og der er sådan gråfsaks seks områder, som man kan sige, booster din performance, booster din evne til at gøre noget, du gerne vil. Du kan have nogle personlighedstræk, for eksempel. Det er så noget med, om du er en meget endavendt eller en meget udavendt person. Og det er noget af det er avet, og noget af det kan man tillegne sig. Det er så noget med, om du er meget omgængelig, og godt kan lide at være sammen med mennesker, og samvittighedsfulde og sådan noget, eller om du er lidt ligeglad med de ting. I tænker siger, at det er spørgsmål om god opdragelse, det han snakker om. Men det er det ikke nødvendigvis. Noget af det ligger også i vores gener, faktisk. Der er også noget som talenter, som taler man også om intelligenser, og der er forskellige af dem. Man kan være god til noget med tal, man kan være god til noget med at finde rundt i skoven, man kan være god til at spille basketball, man kan være god til at mælde billeder eller tage fotografier, man kan være god til at danse, man kan være god til at læse bøger, man kan være god til at fortælle historier. Der er mange slags talenter, og det er vigtigt at være opmærksom på, hvad man er god til at dyrke de områder. Og hvis man er dårlig til noget, vil det være godt at bruge sine styrke områder ind i de områder, hvor man er dårlig også, fordi det giver en meget bedre pronose. Det er meget sikre, meget bedre sats, og sats på at bruge sine styrker, hvis man har et problem mellem anden end at bruge sine svagheder. Det tænker vi ikke altid over, fordi vi tænker en svaghed, det er jo en svaghed, et problem er jo en svaghed, så der har jeg jo en svaghed. Det må være det, jeg skal kigge på, så ja, men hvis du for eksempel har læsevandskeligheder, eller problemer med at lave boghålleri eller et eller andet, men du er god, du er et udholdende person, og du er sikker, når du først sætter dig ind i noget, og du har kreativitet, for eksempel, ja, så kan du måske finde nye måder, som du lettere kan læse på, sammen med din lærer, eller sammen med dem, der hjælper dig. Og uden at skulle reklamere for kreativ boghålleri, hvis man har svært ved at givet og lave momsrejenskab, eller lave sådan besværlige, administrative ting, ja, så kan det være en hjælp, hvis man bruger sine styrkerområder inden de opgaver os, så ledes, at de trods alt bliver til at have med at gøre, ens humør stiger faktisk målbart, hvis man lykkes med det, og ens succerat stiger selvfølgelig også, fordi hvis man gør noget, man er god til, hvis man bruger sine styrker, så er chancen for succes, selvfølgelig større, end hvis man ikke gør det. Så er der så noget som interesse og verdier, som er noget med, forstiller jeg, der er to enlægget tvillinger, og den ene er interesseret i et stof, og den anden er ikke, så det er en styrke, eller forstiller jeg, at der er, du arbejder på en arbejdsplads, og de har nogle verdier om ansvarlighed og kreativitet, for eksempel, men det er ikke lige dig, du er mere til hygge og noget andet, så vil det være svære at identificere dig med den arbejdsplads, end hvis du faktisk er sådan en, og siger, at jeg er her, fordi kreativitet og ansvarlighed er lige mig, og det er det, jeg altid har tænkt i. Og endelig er der noget, der hedder karakterstyrker, og karakterstyrker, det er et nyt meget vigtigt forskningsområde, indenfor positiv psykologi, som handler om, at der er en lang række styrker i tilværelsen, som vi ikke normalt er opmærksom på, når vi går i skole, fordi skolen der er fagende, ofte delt meget op efter vores talenter, noget med tal, noget med båsdager, og sprog, og fysik, og naturvindskab, og så videre, den slags opdelinger. Men karakterstyrker handler om noget, der går på tværs. Det er for eksempel sådan noget, som glæden ved at lære, eller det at være vendelig overforandre, eller høfelig, eller taknemmelig, eller udholdende, eller ret færdig, og alle sådan nogle ting, som er styrker, der bliver påskønnet alle steder, alle steder i verden, hvor man kommer hen, og for eksempel er vendelig, og taknemmelig bliver dørende lukket op. Folk kan bare godt lide hinanden, hvis de er vendelige og taknemmelige i forhold til hinanden, og det kræver ikke ret meget talent, selvfølgelig at sige tak, og i øvrigt de være vendelige og høfelige. Men man kommer utroligt langt med det, og den form for styrker, er det vigtigt, at man også styrker i pædagogiske sammenhæng i skolen, i uddannelse, men standligere også på arbejdspladser, som mange af jer vil vide. Så det er, hvad man kunne kalde, noget af det bedste i mennesker, man kan bringe frem, hvis rammeren er for det. Og hvis man bringer det bedste frem i os, så er standsygt nede i os, at vi bliver glade, at vi er åbne over trivsel. Og trivsel, det er sådan et overbegrep, som er lidt svært lige at definere præcis. Og det behøver man heller ikke, for det fungerer bedre som overbegrep. Men det dækker over så noget, som vi kan se her, som positiv emotioner, for eksempel. Glæden ved at spise god mad, eller nydende god udsigt, eller høre noget god musik, eller hygge sig samme vennerne. Det kan også være så noget som, at man er engageret i et computerspil, eller en spændende bog, eller at du lejer, eller at du er på vej oppe af et bjerg. Og selvom det går under de benene, så lægger du ikke mærktætte, fordi du også har optaget at komme op på det der bjerg, for det er så skønt at være bjergvandre. Eller det kan være sådan noget som mening, oplevelsen af, at det betyder noget, hvad jeg gør. Jeg hører til her, jeg hører til i andet del af et større fællesskab. Den form for trivsel er vigtig, for folk giver dem drivkraft. Det er et tull utrolig meget elendighed og modgang, hvis vi oplever, at der er en mening med galskaben, som vi siger. Og så er der sådan noget som sociale relationer, som gør en verden til forskel. En meget kendt forskere, Noam Chomsky, som er verdens, han givet lidt mest citerede, nulevende forskere, og som er cirka fire år gammel, han blev spurt for nylige om what is love? Hvad er kærlighed? All I know is that life is empty without it. Og det ved vi altså om. Hvis kærligheden ikke er der, så er det næst ligegyldigt, hvor god du er til matematik, hvor mange skruer du kan skru i din BMW. Det er ligesom om det ikke rigtig betyder noget, hvis det andet ikke er med. Det fortæller også noget om, når vi snakker uddannelse og skole osv. Hvor vigtig det er, at det faglige og det sociale ikke bliver set som sådan et enten, eller for at holde men som gensidige forudsætninger for hinanden. Så hvis du har venner i skolen, du har det godt i skolen, så vil du være meget mere motiveret for at lære fag. Hvis du ikke har det. Og hvis du klarer dig godt i fagene, og har oplevelser af, at jeg kan også få søg at se, selvom jeg ikke nødvendevis behøver at være den dygtigste til alt, så vil det være meget lettere at være venner med de andre. Fordi de kan se, at han kan noget om det eller der er et eller andet her, som jeg kan bruge også. Hvor jeg måde, hvis man skaber en skole, hvor der er en hel masse, som ikke rigtig får lov til at blomstrappe, så kan man kigge, og aldrig rigtig få lov til at få succes, fordi de ikke rigtig finder deres styrker frem. Ja, så kan man forvent det modsatte. Det vil være svært at falde til, og der er en stor sensynighed for at mange dropper ud. Og så er der det der, hvad er meningen med mit liv helt overordnet, den der dybe eksistentielle mening, som simpelthen handler om, hvorfor lever jeg? Hvad er det, jeg vil med mit liv? Hvis jeg kun kunne ringe til en person, her hvor jeg står på vej til at falde ned af et eller andet. Jeg kan se, at jeg kan ikke redde mig selv, fordi der er et eller andet helt galt. Jeg står på et bjerg, for eksempel, eller jeg hænger i et eller andet. Det er noget der, at vi er gået helt galt for mig. Hvem vil jeg ringe til den situation? Hvad vil jeg fortælle den person? Hvis man stiller sig selv sådan nogle spørgsmål, så får man sådan et ganske godt billede af, hvad det virkelig er, der betyder noget for en. Og hvad det virkelig er, der er været at stå op for om morgenen. Og det er godt betalt at gøre det en gang imellem, selvom det er sådan lidt overdramatiseret, kan man sige, at finde på sådan nogle eksempler. Men det er godt betalt at gøre det, fordi der er så mange påvirkninger i hverdagen, i den her komplekse hverdag, som betyder, at vi ikke når det, vi skal, og ikke når at tænke over, hvad der er vigtigt for os. Og endelig kan man sige, hvis man udfolder sine styrker, og hvis der er strøm på batteriet, hvis man trives, så er sandsynligere for at succes, selvfølgelig høj. Og succes er noget, man også kigger på performance achievement, og hvad det nu hedder på engelsk. Men succes er vigtigt os i det større sammenhæng, er en bestemt grund nemlig det, at når vi kigger på succesamfunden, så er vi tilbøjeligt til at kigge meget på standarder, lever det op til en bestemt standard, det vi laver her. Lever vi op til standard, kan vi konkurrere med de andre lande på en bestemt standard. Og glemme, at halvdelen af et velfungerende samfund handler om, at mennesker er vidt forskellige. Det er fint i skolen for eksempel, at vi skaber små standarddanskere. Det lyder ikke så godt, men det jeg mener, det er fint, at vi skaber børn, der kan læse på samme måde næsten, som kan skrive på samme måde, som kan tale på samme måde, som forstår hinandens brug for de her samme mådesmål, som har et minimum affælles værdier, så de kan danne kultur og respekterere hinanden for det, og så videre. Det er fint at skabe de standarder. Men når det er sagt, så er den anden halvdelen opgave, selvfølgelig, at bidraget til, at alle de her børn kan blive gode til at være sig selv. Unikke borgere, dannede. Og det der på spil der, og som gør, at positiv psykologi også er vigtig forstning at bringe ind i den her sammenhæng, er blandt andet, at fordi det er let at måle standarder, og skrive om dem i at vise den, og sammenligne, og styre efter det, og lave mål og kontrakter efter standarder, så er der en stor risiko for, at halvdelen, at det er det hele handler om, nemlig at skabe unikke mennesker og skabe plads til liv, ikke bliver, ikke for til strækkelig opmærksomhed, og at man faktisk oplever, at i tak med, at man streber efter de her standarder, bliver livet lidt fattigere, det sociale liv, lidt kedeligere. Uden at der er nogen som helst, der har en interesse i det, heller ikke de, som ønsker flere standarder. Så her kan positiv psykologi bidrave med noget, og vi kan tage en pile på det hele her, dobbelt pile for at sige, at der er videnskabelig koalation mellem alle de her områder. Sådan så, hvis det går godt på et område, så er der sådan en synighed, at det også går godt på den anden område. Så vil jeg sige kort, hvad kompleksitet er. Slut af med det. Kompleksitet er et udtryk for, at verden er sammensat af en masse dele, som hænger sammen. Hvordan kan man fungere i den? Hvordan kan man trives i den her store helhed af dele, som verden udgør? Ja, der er to typer processer, der skaber trivslød, helt generelt, hvis man håndterer dem ordentligt i menneskelivet. Den ene type processer er processer. Væksprocesser er processer, hvor der bliver mere noget, hvor du for eksempel bliver dygtigere, du lærer noget, eller hvor du skaber en iPad, for det kan du sammen med din kammerater og tjene penge på den. Det er kreativitet. Hele vores kultur, hele den menneskeskabte verden, er udtryk for, at nogen har fået idéer, nogen har sat det i produktion, nogen har kunne gavne andre med deres produkter og så videre. På en måde så, kulturen er vokset frem og er blevet mere og mere kompleks. Og hvis børn, voksne, unge mennesker oplever, at kunne lære effektivt i hverdagen, at kunne gøre en forskel være kreativt i hverdagen, så vil de have det meget bedre end ellers. En anden type processer, som er vigtig for trivslød, som definerer det, det er friheden til at kunne regulere balancerende processer. Det handler om, at hvis der er for meget hvis du mangler væske, eller hvis du mangler mad, eller hvis du mangler kærlighed, eller hvis du mangler orientering i tilværelsen, så kan du gøre noget, så du ikke lust fast. Hvis du lust fast, så bliver du deprimeret, hvis ikke der snart sker noget, fordi det er ligesom i økonomien i samfundet. Hvis økonomien går i stå, så kalder man det økonomisk depression. Hvis tankerne går i stå eller begynder at køre i ring uden at der rigtig sker nogle fremdrift, så får vi økonomisk depression. Det bidrager i hvert fald til det. Så det er meget vigtigt, at hvis vi vil forstå trivslød, at vi forstår, at der er de to typer processer. Her kan I få et par billeder afslutningsvis som illustrerer, hvor ledes vækst og balance foregår i naturen. Her er for eksempel en bøgeskår. Forstel dig, du ligger på jorden der, i skoven og kigger op i den her skoven. Prøv at se hvor flot der er. Prøv at se hvor flot der er. Se hvordan det du ser her, det er sådan et kæmpe majestatisk theater, hvor træer vokser mod himlen, mod solen, næres af vand, gødning osv. i jorden. Og samtidig balanceer, regulerer i forhold til det. Der er ikke nogen plan rigtig på forhånd. Der er ikke ret meget plan på forhånd. Prøv at ikke mærke til det. Men der er vækst balance, og det gør, du får en skønskov, du får en sundskov, du får noget, mennesker kan lige være i, og du får noget, som gennem mange, mange millioner år, har været en biologisk succes, for så vidt, vi har haft bøgeskår i mange, mange millioner år. Det er også sådan, at man kan sammenligne det der på et måde med at spille fodbold. Jeg vil slutte af med en pointe, om hvordan man kan skabe drivselt og mistrivselt i en fodboldkamp. Forstil dig for eksempel, at du spiller fodbold, og du vil ødelægge den her kamp, fordi du er en ond træner. Hvordan kan du gøre det? Du kan for eksempel se, nu aftaler vi på forhånd, hvor mange mål der skal score os, og hvem der skal score det, hvornår. Den kamp dør lige på stedet. Hvad har det med det her at gøre? Det har det med det at gøre, at den bøgeskår her, den er ikke fastsat, på det samme måde som den der fodboldkamp. Den vokser nedfra. Det levende, og det inspirerende for den her bøgeskår, er at der er en hel masse, som ikke er fastlagt på forhånd. Hvad har det med fodbold at gøre? Når Akte er det samme i fodbold. Du kan sagtens have fodboldkampet med mål og sidelinjer, og rammer, og naturlover, og alt muligt der fungerer. Men ikke hvis du avtaler slutmålet for Norge Akte, så gider børnen ikke at spille, og ikke at spille. Der skal ligesom være en risiko, der skal være en kamp, der skal være en chancetagning, der skal være kreativitet på banen. Og det at skabe gode vildkor for vækst i for eksempel en fodboldkamp, indebæger at mål ikke definerer slutprodukter, men at mål tjener som midler til gode processer. At fodboldmålene er midler til gode processer. Det er en naturlig fodboldkamp, med masser af kompleksitet, med masser af uforudsigelighed, med masser af spænding, og som for den sags skyld kan ende 0-0, og stadig være en glemrende fodboldkamp, fordi der spiller glemrende underholdning, for dem der så på, og kompetencerudviklerne, for dem, der er på banen. Så det var en lille smagsprøve på, hvad positiv psykologi handler om, hvordan det kan fortælle noget om, hvem vi selv er, hvordan vi kan fungere sammen, og hvordan vi kan indrette samfund, og instillationer på en måde, så vi trives i dem. Jeg håber, I fik noget ud af det. Og tak fordi I lytte.