 Ni är välkomna tillbaka till det här seminariet där vi alltså diskuterar hur näringslivet kan och bör bidra till FNs hållbarhetsagenda och Agenda 2030. Mycket välkomna till er som tittar in nu på livefiden och ni som sitter kvar där som har suttit hela morgonen. Ni kan vara med på Twitter, hashtaggen är mot 2030, hashtagg mot 2030 och den trenden redan har jag hört. Fortsätt att prata på Twitter och alldeles strax ska vi prata här i rummet också. Vi har redan bidragit med en hel del goda exempel på hur man som bolag och till och med bransch kan jobba med hållbarhetsagandan för att få riktig effekt och vi ska fortsätta i de spåren. Nu ska vi nämligen prata med politiken och med ansvarig minister. Vi ska få höra hur politiken stöttar näringslivets arbete i att nå hållbarhetsmålen och Agenda 2030. Välkommen upp på scenen. Finansmarknads- och konsumentminister Per Bolund. Tack så jättemycket och väldigt kul att se så många engagerade som är här idag. Grattis för att ni är här. Ni har ju fattat att de här frågorna som gäller är här som kommer att avgöra framtiden för planeten men också för vilka företag som kommer att lyckas och ha framgång på framtidens konkurrensmarknader. Tillbörjande vill jag säga att regeringen är inte mot 2030 som ni kan klåte på en temat här. Vi är för 2030 och det är därför som vi jobbar så engagerat med de här frågorna för att vi ska komma fram till 2030 och må bra 2030 och därefter också. Så det är ju ett arbete som vi verkligen har satt igång med på med högsta rexen i och det tror jag ni kommer att se också när jag presenterar. Det finns ju en del år som sätter sig i historieböckerna ganska snabbt. 69 mållandningen och 89 närmurumfölj. Jag är övertygad om att 2015 kommer bara sådant där år som kommer att sätta sig i historieböckerna. Då hade vi inte bara en stor FN-konferens och en tre stycken FN-konferenser som ledde fram till skulle jag säga en ny värld. Jag tror att man kommer att sitta bak och säga att där kom en viktig vändpunkt där började en ny utveckling i världssamfundets utveckling. Och det var ju dels Finance for Development konferensen i Addis Abba där man just diskuterade hur ska vi finansiera omställningen till en hållbar värld. Det var System for Development Goals konferensen i New York där man egentligen tog fram kartan. Man kommer överens om vad är det vi ska uppnå för att kunna säga att vi är ett hållbart samhälle, en hållbar värld år 2020. Och sen var det såklart också Paris-konferensen i december när man kom fram till att nu är det dags att verkligen sätta ner spaden i backen för att minska vår klimapverkan. Vi ska komma så långt under två graders uppvärmning som är möjligt med sikte på en och en halv graders uppvärmning. Det är en enormt ambitiös klimatagenda som man satt där. Och det är klart att nu börjar också världens länder att leverera efter de här överenskommelserna. Nu börjar politiken att sätta in. Det kommer med nya åtgärder konsekvent. På Sveriges sida så har vi har missionen att ligga först och vara de mest pådrivande. Men vi ser att i land efter land så kommer nu en betydligt högre aktivitetsgrad när det gäller både klimatfrågor, miljöfrågor, men också hållbarhetsfrågor i alldeles. Och det är såklart en otroligt rolig tid att vara i politiken och kunna vara en del av den här utvecklingen. Sen är det ju inte utan att det ibland blir en del bakslag också. Det är en del oroande utveckling i världen som vi ser. I Från svenska regn har vi inte däckslagit frivålter av lycka över utvecklingen i USA och de beslut som har tagits där. Men vi ser ju också att när man ser att det blir en utveckling som kanske i våra ögon går ut fel håll så får vi ännu större anledning att jobba ännu hårdare. Att verkligen valvisa att det finns en motpol kring den här protekonismen, viljan att isolera sig. Finns en kraft som verkar för att istället tvärtom samarbeta ännu mer på internationell nivå. Verkligen samverka och försöka gemensamt lösa. De problem som på så många sätt är gemensamma utmaningar som vi måste lösa gemensamt. Vi är ju övertygade om att det är just genom att samverka, genom att utbeta erfarenheter, genom att hjälpa varandra som vi har möjlighet att nå fram till att nå de här målen och att det är också det som är det bästa även om man ser det ur en egoistisk synvinkel och bara ser land för land. Så att regeringen som visionär är ju innan jag gäller de här frågorna såklart internationell från alla första början men vi inser också att vi måste göra ett stort och viktigt arbete nationellt på hemmaplan. Vi har ju gjort jobbat länge med hållbarhetsfrågor, inte minst på miljösidan. Ibland har vi en tendens att slå oss själva för bröstet och berömas över att vi har kommit långt. Det tycker jag att vi har rätt att göra. Vi ska vara glada över det som vi åste kommit. Men det gör ju inte att vi inte måste se att vi har rejäla utmaningar framåt också. Det är långt ifrån dags att sätta oss ner och rulla tummarna och tycka att vi har på något sätt kommit fram. Jag skulle säga att den stora arbetet har vi framför oss. Det vi har gjort hittills är en god inledning, men det är verkligen bara startsträckan. Nu börjar det riktiga loppet. Från regeringen så har vi satt igång med Agenda 2030 och sagt att vi ska verkligen vara en av de som leder genomförandet och visar också på att det här är någonting som stärker våra samhällen som gör att vi får en bättre utveckling både när det gäller sociala frågor och ekonomiska frågor. Det här är inte en val vi måste göra mellan att se tills att alla kommer med att vi får en socialt positiv utveckling och att ha en ekonomisk utveckling. Det går alldeles utmärkt att kombinera de två varandra. Vi har utsatt en delegation för Agenda 2030 som ska jobba på regeringsuppdrag. De sitter nu och arbetar intensivt med att ta fram en handlingsplan, identifiera vilka områden är det man behöver lägga ner extra kut på och jobba extra intensivt med i Sverige. Det är klart att alla länder ska jobba med alla de 17 hållbarhetsmålen. De är integrerade, de hänger ihop sociala och de miljömässiga frågorna. Men självklart så är det också så att olika länder beroende på vad man har för utmaningar som behöver man också fokusera lite extra. Så det blir väl spännande att ta del av deras handlingsplan. Vi har också bäckt i Stolingsordningen 90 myndigheter i Sverige att komma med förslag på dels redovisa vad de har gjort, hur de har arbetat. Men kommer också med förslag på hur de kan arbeta mer integrerat med Agenda 2030-målen. Hur de kan arbeta specifikt mot de målen som de har särskilt kopplade till i sin verksamhet. Men också ge förslag på vad som behöver göras. Det är ett viktigt inspel till den här delegationen och den handlingsplan som de nu kommer att arbeta med. Och det som är väldigt tydligt när det gäller Agenda 2030 och möjligheten att nå fram där det är ju att självklart är en agenda för alla länder. Det är inte bara fattiga delar av världen som ska göra sitt arbete, utan det här gäller i alla högsta grad också. Vi har en riktig hemrex att göra. Men det är ju också helt uppenbart att det här inte är en fråga bara för politiken, för riksdag och regering, utan ska vi ha nån som är möjligt att nå fram då krävs det en samverkan brett i samhället. Med forskning, utbildningsklart, med civilsamhällets organisationer med inte minst näringslivet som vi har en fruktansvärt viktig roll att fylla när det gäller den här målen. Så det är ju verkligen också vår ambition från regeringen i att arbeta brett i samverkan för att vi ska ha en möjlighet att nå fram till de här målen. Och när vi ser så troligt många positiva initiativ som tar sig hela tiden, så mycket som pågår som pekar rätt riktning, så tror vi att man kan komma väldigt, väldigt långt genom att uppmuntra varandra, stötta, att försöka från politikens hållet riva ner trösklar och att ge möjligheter snarare än att komma med pekpinnar eller i värsta fall voksningssanskar. Utan vi tror ju att det är samverkats modellen som kommer att leda oss fram och som kommer att göra störst nytta. Vi har ju satt upp väldigt höga mål från regeringens sida. Vi ska vara ett av världens första fossilfria välfärdsarmhällen. Vi har höga målsättningar också i våra miljömålsarbete. Och nu ser vi också, och jag tycker att vi ska vara väldigt glada över, att när man nu gör internationella rankingar av länder och hur man arbetar med Agenda 2030 så ligger vi absolut i framkant. Det finns olika sätt att mäta, men alla sätt att visa på att Sverige ligger först och har kommit längst och har störst möjligheter att faktiskt nå Agenda 2030. Och det är ju så klart något som vi ska vara glada över, men det är också något som ställer krav. Det är ju en chans som helt enkelt inte får sumpa, utan här i krävs det att vi verkligen tar tag på de möjligheterna och utnyttjar dem fullt ut för att nå hela vägen fram. Jag tror också att Agenda 2030 ger oss en unik möjlighet att revitalisera ekonomin, att hjälpa oss att tänka i nya banor, att hitta de innovativa lösningarna, att försöka och hitta nya vägar för att tillgodose våra behov, att effektivisera vår ekonomi, göra så att de fungerar ännu bättre, att vi agerar smartare inför framtiden när vi har gjort historiskt. Och där tror jag också kommer att visa på att det också leder till fantastiska företagsmöjligheter, helt nya sätt att tillgodose kunder med tjänster och att verkligen också hitta bra sätt att utveckla våra företag och göra dem till ännu bättre fungerande, ännu mer effektiva och ännu mer lönsamma, skulle jag säga också, företag i framtiden. Och det vill jag också säga att vi, från det ensida välkomna, är verkligen det stora engagemang som vi ser från svensk näringsliv. Och det ger oss fantastiskt goda möjligheter att göra allt vi kan för att se till så att det finns möjligheter att nå alla de här sjutton hållbarhetsmålen i Sverige. Det finns ju flera själv som jag ser till varför jag ska göra det. Första är ju att det är ganska bra att rädda planeten. Det brukar vara en positiv spinoff från här arbetet kan man säga. Det gör ju att vi också har möjlighet att faktiskt driva företag även efter 2030 och långt in i framtiden. Det andra är ju att det faktiskt finns starka skäl att jobba med hållbarhetsarbetet även om man bara ser till företagets ekonomiska utveckling. Det finns ju nu ganska gedigen forskning som pekar på att de företag som har det bästa hållbarhetsarbetet som har det mest strukturerad och genomgripande hållbarhetsarbetet också är de företag som är mest lönsamma. Leverera bäst avkastning till sina ägare. Sen så är jag övertygad om och det ser vi också många exempel på att ska man rekrytera den bästa arbetskraften i morgon, de nya millennios som nu är på väg ut så måste man visa att man är en del av lösningen. Man kommer svårt att rekrytera människor som går till jobbet varje dag och som inte känner att ja men vi är med till good guys så vi är med de som faktiskt försöker lösa problemen. De företag som jag kommer ha väldigt svårt att tänkt att rekrytera den arbetskraften som nu kommer ut. Från regeringen så är det klart att vi driver på på många olika sätt. Vi försöker ju att använda ekonomiska styrmedel för att hela tiden göra det mer lönsamt, att arbeta med hållbarhetsfrågor, att minska vår miljöpåverkan till exempel. Men vi jobbar ju också just med olika form av samverkan. Några exempel är att vi har presenterat en skrivelse om hållbart företagande där vi just försöker titta på hur kan vi göra lättare för företag att agera hållbart. Vi har en handlingsplan som vi har utvecklat när det gäller företag och mänskliga rättigheter för att verkligen peka på att det är också en fråga som inte får glömas bort. Våra svenska företag jobbar ju på en internationell marknad och det finns utmaningen när det gäller mänskliga rättigheter internationellt. Det finns även i Sverige så det är ett område som vi aldrig får slutat arbeta med. Men det är viktigt att den frågan också finns mer fortsatt. Vi jobbar med vår exportstrategi med den nyindustraliseringsstrategi som vi har och även där i de dokumenter så finns det tydliga gröna förtäcken och tydliga kopplinger till agender 2021. Vi jobbar också med transparansfrågor. Vi tror ju att ökad transparans och ökad information kommer att vara en så viktig nyckel för att vi alla som aktörer ska kunna ha en chans att fatta de kloka besluten. Vi måste veta bättre vilken miljöpåverkan en investeringsbeslut får, hur företag som vi har kontakt med jobbar med mänskliga rättigheter, med social hållbarhet. Här har vi nu också fatta beslut om en ny lagstiftning i Sverige där vi ställer krav på att vi ska hållbarhetsrapportera. Det kommer som jag ser att sätta en helt ny baseline för rapportering i Sverige. Det kommer att göra att de som vill vara i framkant måste lyftas lite grann i håret också och göra ännu bättre arbete framöver. Men det kommer också att göra att vi får en helt ny tillgång till information omkring det som ibland kallas non-financial information, men som jag tror kommer att vara i alla högsta grad finansiellt relevant i framtiden. Det är de här frågorna som kommer att avgöra i alla fall. Som minister jobbar jag också och det gör vi ju alla ministern i regeringen riktad mot de sektorer som vi har ett extra ansvar för. I min del handlar det bland annat om finansbranschen. Där hade jag bara senaste veckan ett möte med finansbranschen om Agenda 2030 för att diskutera vilken roll har finansbranschen för att den här agendan ska gå så snabbt fram och som det bara möjligt är ska nå fram. Inte minst som investerare. Även där märker jag ju ett enormt engagemang och också en enormt stark insikt om att investera man i företag som inte förstår den nya världen vi är i nu så tar man enormt stora risker. Man riskerar att förlora sina pengar och investerars pengar. Det finns ju gott om exempel på företag som har Trump att det klaveret också har straffats ganska kraftigt om marknaden. Om man nu mixar med utsläppssiffrorna från sina bilar eller dumpar enorma mängder olja i Mexikanska golfen så accepterar man helt enkelt inte marknaden längre. Det är ju såklart ett skäl att se till så att de företag man investerare i har ett idigit hållbarhetsarbete för att undvika den typen av fällor. I kombination med att man också ser att vill man ha lönsamma företag då är det klokt att investera i dem som tänker långsiktigt och har ett genomgripande arbete. Vi har ju när det gäller finansbranschen satt ett nytt mål. De ska ha bidra till en hållbar utveckling. Det är ett mål som de aldrig har haft förut och som nu vägleder våra myndigheter i kontakt med finansbranschen sektorer. Vi har också rätt finansinspektionen att gräva en ganska djupt i de här frågorna om kring hållbarhetsfrågor kopplat till finansiell stabilitet och till finanssektors utveckling. De har kommit med intressanta rapporter som verkligen är vanbrytande på ett internationellt plan också. Vi har jobbat också med överenskommelser och har till exempel med svenska fondbranschen kommit överens om att de har ju ena som en standard för hur man redo vissa koldioxidfototryck och jämföra fonden. Den här fonden leder till 100 gram koldioxidsepp per 100 kronor och den här leder till 150. Då väljar den här istället och på det sättet kan vi också minska vår klimatrisk i våra investeringar. Svanen kommer nu att komma med en svanenmärkta fonder. Det kommer bli lättare för oss att agera hållbart även på finansmärkterna. Vi jobbar ju också som konsumentminister och jobbar med måltol som handlar om hållbar produktion och konsumtion och där har konsumtion som har fått väldigt stort genomslag på internationell nivå och jag övertygade också om det kommer att få stort genomslag nationellt. Vi har nu skatter som är ett delmål under måltal. Vi ska se över skattesystemet för att uppmuntra en hållbar konsumtion sänkt skatten på reparationer både enklare reparation i butik men också reparationer på hemmaplan för att uppmuntra mer hållbara konsumtionsmönster. Det här är inte slutet utvecklingen utan det här är bara början egentligen så var ju då New York mötet och det arbetet var ju ett startskott så jag skulle säga att det nu är det verkligen arbetet börjar och det är ju otroligt givande för mig att få en chans att vara en del av det arbetet och också få en chans att vara på den här typen av träffar där jag just kan se vilket engagemang som finns och det är någonting som jag tycker det är så otroligt roligt där ett område man verkligen samverkan är verkligen genomgripande sådant engagemang från alla samhällsaktörer och det gör ju att det är ju mig extra kräft att gå till jobbet också varje dag och försöka lägga in en växel till för att verkligen förverklig agenda 2030 så stort tack för att ni kommer inte för att jag fick komma inte att prata mer lite frågor därför också som jag ställde mig upp och skynda på lite här, vi har ju så mycket frågor jag vet att ni har också frågor, jag börjar med några du vi utvärderar juständigt er politiker som väljare och näringslivet hörs också nu tänker jag att du ska få vara med och utvärdera näringslivet här då om näringslivets arbete så far på det här området sköter om sig och håller om ett bra tempo ja men det skulle jag verkligen säga om jag är ju mycket ute och reser och träffar företräder för näringslivet från andra delar av världen och där kan jag säga att Sverige sticker ut och det ser man också i andra länder det är en konkurrens för det redan idag ganska kraftigt skulle jag säga att Sverige verkligen är uppmärksamma som ett land där vi lyfter hållbarhetsfrågorna och har det som en genomgripande del det gäller ju, jag var i Hongkong och där ser man ju med sådant intresset på svensk mat, till exempel och exportmöjligheterna där är helt enorma just för att man har haft livsmedelskandaler i Kina, kinesisk mat och då söker man efter andra och så klart Sverige med höga djurskyddsregler och låga antibiotika vändning är ett väldigt attitygg land så på område efter område ser vi att vi har kommit långt samtidigt så är ju såklart skillnad en del är föregångare och har gjort mer kanske lite långsammare men det jag ser nu är ju att nu kommer ju brädutvecklingen, att det verkligen är som förenar alla aktörer och det tror jag att det då verkligen kommer att bli verkstad att hända mycket Du pratade själv om finansmarknaden du är finansmarknadsminister det brukar säga så att när pengarna rör sig då då händer det saker Du hör och ser saker i finansbranschen Absolut, det händer väldigt väldigt mycket och det tror jag beror på Vi märker nu att investerare ändrar sina principer man tar hänsyn till andra risker och man värderar på ett annat sätt man gör tidigare skunderna börjar ställa krav och har av sig och agerar också och man ser också att vi från politikens sida skärper upp och ställer mer och mer krav Det är klart att när alla aktörer tillsammans jobbar mot en slutpunkt då är det dumt att stå stilla och inte börja att förändra sig det tror jag att de alla fästar ser i kundbehoven, ska man få investerare som vill gå in och ska man förhålla sig till de ekonomiska regler och de lagstiftningsregler som är på väg fram då måste man faktiskt ställa om mot en hållbar riktning Det har ju börjat visa sig på allvar vi har pratat om det här under förmiddagen att det här med hållbarhet verkligen är en god affär och det börjar man se i allt fler och fler bolag allt fler exempel på det När det gäller regeringens politik du sa här att ni vill heller ge morötter en boksningshanskar och så där Vad behövs det tror du tvingande styrmedel för att skynda på den här utveckling Ja men jag tror att det kommer ju att det är ju en ambitiös agenda, så är det det är väldigt väldigt mycket som ska göras och det är väldigt väldigt kort tid som är kvar det gör ju att vi måste använda hela verktygslådan ska jag säga och vi kommer ju att arbeta med ekonomiska styrmedel, nu kommer ju en ny klimatlag som kommer att kräva varje regering ända fram till 2045 egentligen när vi ska vara klimatneutrala och att leverera i takt med att så att vi når de målen det gör ju att ingen regering kommer att kunna undvika att de kommer att kunna smita från klimatnoten helt enkelt de ekonomiska styrmedel vet vi är centrala för att nå klimatmålen så att det kommer hela tiden att komma ett rättning av priset kan man säga på utsläpp och det är någonting som vi bara förbereder på någonting annat kommer inte att kunna hända och även på internationell nivå så gör vi hur land efter land nu börjar region efter region pris på koldioxid, i år i Kina till exempel som för utsläppshandeln men det är ett stort antal andra som jobbar i samma riktning och som väger framåt så att tro att man kan jobba på som förut tror jag är dumt och naivt utan nu är det dags att se att vi är i en ny värld och den världen kommer att förändra speldelarna och förstås inte det det är ju också begrund av teknikutvecklingen som går i en enorm takt vi har en transformationslösa på energimarknaden som kommer jag är övertygad om att komma till transportmarknaden och det gör ju att det som förut betrakter som dyrt idag är billigt det som betrakter som billigt idag börjar bli dyrt och det är klart att det kommer också att ha en väldigt stor påverkan på investeringsmöjligheter och vad som är lönsam med investeringen men det du säger rekordet är att om man inte hänger med på den här utvecklingen så kommer inte ni att tveka och ta fram de här boksningshandska Nej, vi kommer ju också att jobba med lagstiftningen till exempel i kemikalienrådet där vi kommer att fortsätta att lagstifta våra farliga kemikalierna för att de hotar vår hälsa och gör att vi inte når målen men också för att det gör det svårare att nå andra mål om återvinning och återanvändning av att vi har resurser så skäplade kommer vi också att jobba med lagstiftning och lagkrav här lagen om hållbarhetsredovisning är ett exempel på det vi vill säga att många har gått före reda gjort det här nu är det dags för de som släntrar efter att också komma i kapp, nu måste alla leverera så det blir en blandning av både morötter Varsågod, du får en mikrofon också Vi försöker hålla frågorna och svaren ganska kort så innebär vi med några stycken Jag tror att den är på, det är bara att prata på så brukar jag lösa sätt Tidigt handlar det om, vi sätter på den där micken till nästa person också Varsågod Per Ja, men barnperspektivet är ju såklart helt centralt Nu pratar vi ju om en agenda som ska börja gälla för nästa generation och framför allt svenska företag faktiskt fått se och känna av stora skogsbolag som har sammärkt internationellt och där deras partners har använt barnarbetet till exempel det är sånt som märks i den här världen som kostar förtroende och också kostar ekonomiskt Så att ska vi till exempel från statliga företagen att lyckas att leverera, då måste vi såklart ta in de perspektiven annars kommer vi att misslyckas som ägare Vi har en där också Vi skickar vidare en mikrofon lite snabbt Tack så mycket Eva Blyxt, det är att jag jobbar för svensk stålindustrin och det gör vi för att vi ska inte ha några se och två utsläpp Vi kan också göra bränsleceller och köra med vätgas Det betyder att vi behöver väldigt mycket mer vätgas Vi behöver väldigt mycket mer el och den där konsekvensanalysen behöver man också göra från politiskt tol Om vi säger att ni ska ha Vi säger att vi ska i samhället 0 se och två utsläpp Vi kan göra investeringar, vi kan utveckla Men samhället behöver också satsa på forskning och utveckling Hur fångar man solenergi nere i vätgas, vad ska vi göra i elektrolysen Det tror jag är ett ganska viktigt stjummedel att fundera på hela infrastrukturen Tack Det håller jag med om i allrägsta grad Jag tror ju som jag sa så är ju energimarknaden inne i en global transformation och det kommer att markas i allrägsta grad i hela världen men också i Sverige Och nu Vi har ju en höga bektionsnivå när det gäller att till exempel bygga ut den förnybara fin Och vi har ju också nu en överenskommelse i Sveriges riksdag en väldigt bred överenskommelse som ger en långsiktighet att nu är det 100% förnybart som gäller det som är målet Det kommer ju strax krav på att vi också ställer om till exempel infrastrukturen att vi ser till så att det finns överföringskapacitet Vi är ju också enormt starka morötter till småskalig produktion vilket också kommer att förändra energisystemet Jag är övertygad om att det kommer att göra en starkare snarare än svaga i framtiden Men sen vill jag Absolut, det är ju såklart viktigt och att använda el är ju ofta en väldigt bra sätt att minska användning av fossila bränslen både i transportsektorn och även in i majestvinn Sen tror jag att det här är jag verkligen glad över att Ståleindustrin arbetar långsiktigt om man ser vad man behöver hamna i framtiden Ni omfattades ju av EUs handelssystem för kollegisk ursläpp Det är ju någonting som vi också från Svenska engelsk tycker på väldigt hårt för att man ska öka ambitionerna och att vi också behöver ett högre pris nu har vi också gått in med utsläpsbromsen där vi också köper upp utsläpsrätter och annullerar dem för att till så att vi trycker på EU-system så att vi levererar ännu mera Det kommer också göra det mer lönsamt för de företagen som går före och minskar sina kollegisk ursläpp i framtiden Jag tycker att det är väldigt klokt och framsynt att ha de här långsiktiga målen och jag hoppas också där att vi kan samverka för att du Per avslutningsvis rubriken på ditt anförande var hur politiken kan skatta näringslivetsarbete och det hör du berättat lite om om vi vänder på den frågan till sist Vad skulle du önska? Hur kan näringslivet stötta ditt jobb? Jag blir ju överlycklig när jag ser debattartiklar i svenska medier där man från näringslivet säger att vi är inte mot initiativet som tas vi är tvärtom vi vill ha mer initiativ vi vill att ni gör ännu mer du vill ha mer tvingande lagstiftning till exempel ja det finns ju som exempel också och det är ju jag tycker att det är väldigt roligt det finns ju idag nätverk av företag som verkligen har förstått vart vi är på väg och inser att bästa sättet att lyckas är att driva på utvecklingen snarare än att sätta bakklackarna i backen och försöka att hålla emot När världen förändras så är det ofta en extremt dålig strategi och de som brukar använda den strategi att hålla emot brukar misslyckas fatalt och då är det lika bra att istället kasta sig all in och driva på utvecklingen och det ser jag nu fler och fler företag som gör och det är någonting som jag verkligen välkomnar och där tror jag verkligen att vi kan ha en gemensam hög ambitionsnivå framåt Vilket återknyter till din din rilla kritikare av vår hashtag mycket räcklig det är ju mot 2030 men det är väl ingen här som är mot 2030 det borde ha hos hashtaggen för 2030 men nu byter vi inte mitt i men vi tackar dig per bolund för att du kom hit idag tack så mycket nu ska vi få träffa ännu en väldigt spännande person på det här området han som kommer nu han har för ett bra tag sen varit vd och ordförande för Electrolux lite längre ner här på gatan faktiskt han har varit ordförande i Ericsson under lång tid han var med och reddade Ericsson med en stor ny emission han har också varit ordförande i svensk näringsliv och han har nu senast då nio år som ordförande på jätten i Unilever där hållbarhetsarbetet har blivit globalt känt och som en förebild för många andra bolag Välkommen uppe sen en Michael Treskov Välkommen hit Michael roligt att ha dig här vi ska prata förstås om det ni har gjort på Unilever och det de fortfarande gör där och sen i bredare bemärkelse också det du har varit med och sett i svensk näringsliv under dina många år om vi börjar med Unilever som har blivit en global gigant en stor förebild på hållbarhetsområdet ni gjorde ganska mycket kombinerade tillväxt med hållbarhets väldigt tuffa hållbarhetsmål och ni har gjort ett väldigt stort ganska kontroversiellt jobb får man ändå säga du och VD på Polman där vi ska gå in lite grann på exakt vad ni har gjort men hur kommer det sig att ni startade det här ganska ambitiösa och lite kontroversiella arbetet Ja, vi startade väl det för 120 år sedan men då kunde man inte stava till ordet hållbarhet och jag tror jag har varit ett långt liv i näringslivet och det har ju hettat olika saker i olika allt från ergonomi, miljö kvalitet och så vidare nu är det hållbarhet jag tror också där man ska vara lite försiktig med orden för om du går ut på gatan och frågar vem som vad betyder hållbarhet så får du nog ett ganska virrigt blick tillbaka på det och jag tror någonstans vad som hjälper mig i detta det är egentligen att tänka på det sättet att jag vill inte lämna efter mig några spår av miljöpåverkan eller socialpåverkan det är för mig hållbarhet och man tänker då hur juniorliv arbetet började och det var lite spännande det som jag fastnade för mest när de frågade om jag ville börja det 2007 då var faktiskt deras tagline som sa doing well by doing good och då hade ingenting formulerats i någonting utan egentligen var det att detta var en rörelse sen grundarna och det är därför jag tror att alla som funderar på vad man ska starta och hur att göra om det finns någon av grundarna eller bak i historien som faktiskt drev frågan för det är mycket lättare att referera till den än att komma hem och säga nu ska vi börja med hållbarhet då är det ju nu har chefen varit på kurs igen men det där är någonting som ofta har funnits och det finns ju säkert i flera bolag det ni gjorde rent konkret var att ni sa att nu ska vi dubblera vår omsättning på tio år samtidigt som vi halverar vår miljöpåverkan det intressanta var liksom att när vi fick in en ny vd och en ny vd börjar alltid titta igenom och liksom hur kan jag dubbla verksamheten det gör man alltid det gör man alltid med någon automatik för att man vill ha tillväxt och då sa nu ska vi dubbla verksamheten och när man börjar liksom då kommunicera detta in och hur ska vi göra det så ställde sig uniliver 175 000 människor ställde sig i ställning och sa vänta lite för det betyder ju då vad skulle det betyda att dubbla verksamheten ta bara Sverige om jag kommer ihåg siffrorna rätt så levererar den svenska verksamhet ungefär 500 miljoner förpackningar om året och Sverige är ungefär 1% av uniliver det blev ett stort fotavtryck det blev ganska många förpackningar som ska transporteras som ska flyttas in i hyllor och så vidare som ska produceras det vill säga då vad det ja det är väl bra men vi kan inte göra det på det sättet vi alltid har gjort och då började man liksom titta på historien då bör man titta på allt som man har gjort under åren och kommit fram till jag visste vi kan göra det men vi har faktiskt också sett att vi kan göra det med att minska påverkan på miljön och det var så det arbetet började för då blev det när tanken var via både och då blev den enorm energi i bolaget för då ställde man upp då ville man jättegärna vara med och sen började struktureringsarbetet att dela upp det än med våra produkter med hela värdekedjan och så vidare och fan att det var inga orimliga mål att säga dubbla verksamheten och samtidigt halvera den absoluta påverkan på miljön sen har detta byggts på med varliga rättigheter och ett antal andra saker så att det har blivit ännu mer heltäckande men det började i toppen är det bra att det gör det det pratas ju ofta om bortom app det här började i toppen och det fanns en tydlig signal men jag tror att man måste alltid börja i toppen, man måste börja med att tala om vad är syftet med vår verksamhet vad är meningen med vår verksamhet och ofta så är det lite luddigt för å ena sidan så ska man tjäna pengar å andra sidan kan man tillför att ställa kunder och så vidare men det tycker inte jag, det är inte meningen med företagandet och naturligtvis ska man göra det väl då blir det både pengar och skattepengar och ersättningar till anställda och flera anställda men man måste börja med vad är meningen med vår verksamhet och vad kom ni fram till på den frågan meningen med vår verksamhet var ju ganska tydligt att göra ett bättre liv för människor både inom hälsa och ha det rent hemma och se lite vackra ut och må bättre och göra det för sig de två miljarder människor som varje dag i kontakt med Unilever och vill kanske ha en miljard till som gör det för att få den där tillväxten också och sen måste man ned konkret och sätta mål vi satt 60-tal mål om allt från minskad vattenförbrukningar för avfall och växthusgas men i hela värdekedjan vi sa inte det liksom att vi gör bara det hemma utan vi gör det hela värdekedjan när du duschar och när du äter vad var det för verktyg som konkret fungerade det var att strukturerade att få det en ordentlig struktur i allt vi gjorde och rulla ut det överallt och varje verksamhet i de 190 länderna fick göra sin egen och se den med de här målen nedbrutna och så vidare så att alla blir inblandade tror inte det är någon av de 175 000 medarbetarna som inte blir inblandad nu förra våren så avgick du som ordförande men arbetet fortsätter såklart hur långt har ni kommit på den här resan ska jag säga man är början på början eller någonting eller kanske vissa saker har gått hyfsat fort det vill säga till exempel att sorsa råvar är väl 50% nu hållbart allt från palmolja till te och vad det nu är för någonting när det gäller avfall från egna enheter så är det noll avfall idag och surprise surprise där känner man 200 miljoner dollar på att göra det också så att bara för att visa att det här inte något som kostar nödvändigtvis det kan kosta och investera vid tillfällen med totalt sett är det lönsamt och därför har jag alltid svårt från den här resonemangen ska man inte välja mellan planeten och människorna eller företaget och lönsamheterna du kan göra båda och det är ju ständigt uppe i den här diskussionen när man läser på om det här så hamnar palmoljan ofta i media för att palmolja då kanske inte är den mest klimat trevliga varan som finns men ni har sagt att ni inte vill bojkotta palmoljan det är fel det är den mest för syftet är det den mest hållbara produkten men den är inte hållbar hur den planteras och produceras genom att vissa länder väljer att bränna ner regnskog för att kunna plantera palmolja eller palmträd då blev det vi köper inte palmolja eller vi, de köper inte palmolja från såna leverantörer och idag så har det kommit så långt att man kan spåra palmoljan det vill säga om du levererar palmolja så kan jag se hur vidare du är en hållbar leverantör eller inte och om du inte är det så köper jag inte från dig så det var ett sätt att lösa det här på ni gjorde ju också en annan väldigt uppmärksammad sak till slutade med kvartalsrapporter ja det hade inte med det att göra utan det var en helt annat syfte nämligen att ge totala finansiell information eller balansräkning och resultaträkning per kvartal skapar liksom mer stor hej än vad det är värt för ett företag som juniorlivet boende på det ganska stabilt över kvartalen säljer man kärnkraftverk så kanske man har en annan situation men för oss var det liksom onödigt att skapas då hejet och förklara för 175 000 medarbetare att resultatet var ganska dåligt men kursen gick upp eller tvärtom och på grund av det var ju andra i marknaden som tobett på vad du skulle säga och då sa vi att det där skapar för mycket jobb att försöka rätta till och vi tappar tempo och vi tappar fokus på långsiktigheten och då sa vi att vi är finansiell rapport två gånger om året men vi kommunicerar lika mycket i mellan kvartalen och vi pratar om andra saker Det här har ju H&M gjort också här på hemmaplan det är ändå ett ganska stort steg fortfarande och ni fick ju jättemycket beröm men ni fick också massor av kritik Ja, kritik fick vi kanske men det var liksom ingen av jag var ju själv lite så där osäker det var nog en av de få tillfällena i styrsarbetet som en lite av två läger av de som trodde och de som inte trodde och framför allt de amerika påverkade trodde inte men till slut så kom vi i alla fall överens om att nu kör vi detta och vi reserverar oss inte utan liksom det blev majoritet men det var liksom inget röstande eller så och så blev det inga reaktion och i efterhand så jag blev ganska tidigt övertygad att detta var rätt men många som inte var det kom ändå tillbaks på slutet och så liksom det trodde vi faktiskt inte att det skulle gå så lätt Så nu i efterhand tänker du varför gjorde jag inte detta i Ericsson också Ja, Ericsson Ja, jag vet inte om det hade gått bättre för Ericsson på grund av det, om det är det du tänker men jag tror att varje företag måste fundera på med sina ägare vad är det för information vad vill de ha den och Ericsson kanske är lite annorlunda på grund av att de säljer stora kontrakt och så vidare och de varierar kanske över kvartalen men jag tror många ska ta sig en fundera för det man tappar lite långsiktigheten och man tappar lite tempo vid varje som tillfälle Du har varit med länge i svensk näringsliv och svensk industri, vad säger du om hållbarhetsarbetet har alltid funnits, säger du Vad tycker du, hur tycker du att de svenska bolagen sköter sig på det här planet ser du någon förändring den senaste tiden Ja, eller jag tycker att svenska företag har alltid legat fram när det gäller de här ska vi säga skadliga frågorna för dess omgivning allt från kvalitet till miljö, till ergonomi och vad nu är Jag tror att själva det här stora greppet på hållbarhet har väl kommit lite senare men jag tycker nog många företag gör ett jättejobb på olika sätt senast så vad Skania gjorde, sett liksom vad Electrolux var själv med om vad jordummen så kallade gröna produkter och så vidare det görs väldigt mycket men mer i det tysta än tvunget att gå ut och slå på trummen för man är liksom alltid rädd för det här att jag har att nu skryter de hållbarhetsarbetet det ska vi nog rätta till Då kommer journalisterna Ja, just det, då kommer du och dina kompisar Ja, så är det Och det var ju lite intressant första gången när vi faktiskt gick ut ska vi se, officiellt utanför företaget och berättade om resultatet för det gör vi en gång om året berättar vad vi har uppnått Och detta gjordes då i en 48 timmar sådana här videolab Och då var vi ganska nervösa liksom att nu kommer vi få på pälsen Varför han inte gjort det men det är intressant att vara nästan ingen sådan utan hela tiden hjälp, hjälp, hjälp inspel, idéer tankar, inspiration Så det kan jag också rekommendera var inte så rädda att gå ut och prata man behöver ju inte ha lösning på allting Man behöver inte alltid svara på allt som konalisterna frågar Man kan mer få återkomma Nej, jag tycker man ska svara på allt men man behöver ju inte liksom om man inte vet, ska man inte svara Man måste säga att man vet, det tycker jag en bra princip Det här med balansen som vi var inne på det är ju många som säger att nej, men hållbara kan vi inte vara för att vi ska känna pengar här och det håller ju inte du med Hur ska man, finns det någon sån där tanke som man kan lägga i sitt huvud så att man verkligen på allvar begriper att det här med hållbarhet och dönsamhet går ju naturligtvis hand i hand Vi tog ju det i steg här att när vi hade gjort det här arbetet ett par omgångar och något år så insåg vi att detta var faktiskt vår affärsmodell Om du kan göra liksom hållbarheten till en affärsmodell och detta är sättet att lönsamt växa eller lönsamt söva kunder Då har du faktiskt ett svar på frågan Men då måste du liksom känna dig så trygg och ha gjort ett sådant arbete att du känner att detta är faktiskt en affärsmodell och inte en aktivitet Aktivitet har alltid en risk att bli strukna vid något tillfälle men en affärsmodell att ändra det det är ett jättestort jobb detta är juni-livets affärsmodell och det liksom när du ställer då frågan går ut till någon och frågar liksom går du att känna pengar på det här så kommer de se ut som en frågelhåll för de fattar inte frågan de fattar faktiskt inte frågan Vi har varit inne på det här under förmiddagen hur det verkligen ska bli en del av affärsmodellen annars blir det precis som du säger att det blir en liten aktivitet och vi ska gå in på det när det ska spara Ska vi se vad ni har för frågor till Michael Varsågod, du ska få en mikrofon också Eller ser man och är vatten- och miljökonsult Min kära dotter var fabrikschef på fabriken nere i Helsingborg men det var ungefär 10 år sedan Då fanns inga ekologiska produkter där Jag vet inte, har man det är fodare lite att ändra linje man måste ju ränsta linjen med de andra produkterna Har man möjligen kommit på det nu Ja, ekologiska eller vi kallade inte tungt ekologiska vi kallade hållbara produkter som är ju lite annorlunda än det Vilket varje produkt ställs in för faktiskt kravet att bli hållbar sen kanske man inte blir 100% hållbar Men allt från varje glass till varje senap till varje tvättmedel har hela tiden krav på sig att vid nästa produkt som kommer ska det vara påvisbart att ni har mindre påverkan på miljön, alltså är mer hållbar än dess förgångare Sen blir det ju inte den här revolutionen att nu ska vi ändra allting utan man tar det ju ändå i någon ordning och man tar många gånger och de som kanske är de största klimatbovarna börjar man tidigt med lite steg för steg Vi hade en fråga här också Johan Du ska få en Micke också, vi kan skicka ner den Det är jättebra, ni lade länge på Tack så jättelång för den Tack så mycket för en jätteintressant diskussion Michael, det är alltid intressant att höra din historisk analys Du har ju lång erfarenhet, vi har pratat mycket om samverkan per bolund och samverkansmodell Om du tittar på det arbete som Gunne Lever gör om vi tittar framåt på de lite Hur viktigt är det med en närmare samverkan mellan näringsliv och politik och vad saknar du där idag som du trodde skulle vara viktigt för näringslivet för att faktiskt kunna öka tempot kan man säga i omställningsarbetet Vad saknas inom politiken? Eller säga så så, jag tror ju på samverkan på alla håll och kanter för man sitter inte på svaren själv allt från NGOs till andra företag till delar alltså del av samhället Politiken är lite lurigare på grund av att politiken går ju lite Per tyckte det väl men det är ju inte alltid att politiken går så här utan det blev väldigt mycket förändringar Men jag tror vad politiken kan göra, det är egentligen stötta Jag tror att företagen måste nog faktiskt gå i bräschen och göra det de kan inte sitta och vänta på politiken, sen kan politiken stötta och undanröja hinder Jag tror inte man ska förlita sig på att politiken kommer fram och säger, jag gör så här utan det måste nog vara och en göra sen får politiken hoppa på eller hoppa av när det passar de bäst Jag tror man ska bara att tro att det är de som kommer hjälpa en de kan stötta upp väldigt mycket och ha bra ambition och jag tycker hela det här med de hållbarhetsmålen, det kan man ju säga det är lite i slutändan politiken som har satt dem på plats och det tror jag är jättebra för där finns det intressanta med dem är, där finns alla, man måste liksom inte förhålla sig till alla utan man kanske, ja, nummer 16 passar mig, eller 14 och 13 Näringslivet ska gå före säger du och så kan man se det som ett tåg där politiken hoppar på och lite hoppar av Och inte blir allt för besviken när de hoppar av för att de har kanske någon eller det blir en annan agenda Samtidigt tror jag ju att de som pär var inne på här och målen och 2030 och det finns liksom en genuinen långsiktig medlerna är ju de som ändas och vi ju mer beroende av medlerna än av just det här bombastiska uttalandena Apropå hoppa på, hoppa av då så tänker man på det som har hänt på andra sidan i alla fall Atlanten med Trump som ju har hit hoppat av eller hoppat på Just det här tåget även om man inte ska bli så för mycket i näringslivet säger du Hur ska man förhålla sig till det för det är klart att det blir ändå ett slags stopp i de processerna vi pratar om Jag tror liksom alla sådana här saker får ju en symbolisk antingen accelerater eller stoppande effekt Och i det här fallet så blir du en stoppande effekt på vissa saker och därför måste ju företagen liksom återigen de gör vad de kan men vi måste göra det vi tror på För om du hela tiden funderar på vad Marie Le Pen eller Trump eller Angela Merkel ska göra då kommer du bli så förvirrad för att du får väldigt många olika inspel utan du ska göra det du tror Hur kan jag serva dig som kund konsument bäst och göra det på ett hållbart sätt och därmed också skapa resurser för att fortsätta utveckla och ge utdelning till mina ägar och så vidare Jag tror det sitter inte att vänta på lagstiftning eller inte lagstiftning utan kör så det ryker kör så det ryker Michael du återkommer alldeles strax här i panelen så då tar vi ytterligare lite frågor men så länge tackar vi dig stort och varmt och tack så mycket Michael Ja som sagt vi har två punkter kvar här idag Michael återkommer i panelen det gör också Johan som ni har träffat och Lena och panelen får också ett nytillskott i form av Emma Ira som är hållbarhetschef och man är med svartling och de fyra ska få ta emot era inspel faktiskt så nu ska vi göra så här att ni sitter här lite kanske bredvid lite kompisar egentligen både ni byter lite plats men ni får det helt organisera detta själva och så ser jag er 12 minuter så får ni snacka ihop er lite 3-4-5 personer i en grupp och då är huvudfrågan precis det vi har diskuterat här idag vad är det som krävs och kanske också vad är det som står i vägen för att hållbarhet och klimat ska bli en del av affären på allvar så vad är det som krävs och vad är det då som saknas eller står i vägen ni får prata lite grann med varandra under 10-12 minuter så tänker jag att ni har en del inspel och frågor och tankar som vi skickar direkt upp på scenen med de här fyra så sätter igång och snacka lite så återkommer vi härifrån om en 10-12 minuter