 Folytatjuk is a nem kevésbé izgalmos előadással, amit a magyar psilogításfaság LMBT-kus szekciójánok két tagja fog tartanakunk, lakos ezt a klinikai szakpsziológus és némát áldalán tanácsodó szakpsziológus, és hát az MPT-nek egyébként éppen most volt egy nagyon fontosállásfogalvása ebben, hát az LMBT-kú ügyben, ami szerintem egy nagyon fontosállásfogalvás és mindenki valósállal, aki még eddig nem tette, és akkor, nem tudom, Ester vagy Árdám ki kezdi az előadás, de minden esetre megadonlágtak a szót. Igen, köszönjük szépen a felvezetést. Bemutatkozunk mindképpen gyorsan, hogy némát áldalánből tanácsodó szakpsziológus Ester, azért a te hangodon szólály. Köszönjük a szakpsziológus psziátrián dolgozom, és emellett egy mentel higynés alapítványnál, vissza kell elpjelkat. Köszi. És igen, köszönjük szépen a péternek. Egy felelve a megkívás, mert a szervezéés nagyon izgalmasít lenni, nagyon zavarbálytő is a témát picit ismerve, hogy ennyire nagynevek között szólalunk meg ebben, és hogy teret kap ennek ez a mentel higynés, psziológiai aspektusa is. Ez már egy toki olda most rája azt a holisztikus szemléletet, amire szerintünk így szükség van, akkor amikor a problém eszer használlattal foglalkozunk, legalábbis a kemszegs kapcsán. És igen, köszönjük a felívástal, és hogy nemrét ki jött a tegnap jutként magyar psziálitárság és abszélitárságnak a nyilatkozata. Jó később, mincs a hallapon. Nagyon-nagyon fontos dolog, hogy ezek a szakmák megszóljanak ezeknek a csoportoknak, a védelmi érdekében. Erről is fog szólni részben, amely elődésünk, hogy az, amit ebben a korban és a történel meg is jelent nem heterulnak, meg nem císzt nem ünek lenni, az van, hogy hogyan függössze azzal, hogy és hogyan informálvinket arról, hogy hogyan alkók egy problém eszer használlatt, hogy hogyan, és hogyan érdemes ezt koncepta özelnünk, értenünk, hogyan érdemes segítőszakemberként mondjuk a támogatásokban gondolkodnunk, amikor egy ilyen nehézséggel fordulhozzánk egy klíjányos. Úgyhogy ez lesz a fókuszban, de ezt adunk egy rövid vázlatot gyorsan, ha tudok lépegetni, tudok, tudok. Igen, itt egy pici rövid vázlat, szóval fogunk egy kicsit beszélni arról, hogy az egyén szintjén, hogyan jelentkeztett a problémás, kemszakszer és a problém eszer használlatt, mint nagyon arra fogunk fókuszálni, úgy építettük faszaladást, és így meg is értezz, hogy az egyéni szintre megérkezünk, amikor a grafoknak a belsejében, hogy tényleg az egyéni tapasztalat náni, lehetnek relevállni idevágon, specifikus szempontok, úgyhogy erről fogok beszélni egy picit az eszter, és akkor utána beszélünk a kisebbségist reszmodellről, ami nagyon-nagyon hasznos és nagyon sok rétű magyarázó keretet ad nekünk. Egyben azokhoz a jelenségek ez, amikor a tamás, most nyörrészletesen beszélt, és ezek kapcsán nagyon jól felépíthetők, amikről azt látjuk, és azt gondoljuk, hogy a nagyobb esélye lesznek hatékonyak hatásusak, és ugye ezzel így zárnánk igazából konkrétan lefordítanunk a kisebbségist reszmodellből, szerezhető no-háut arra, hogy ha lehet affirmatívabbá támogatóbbá, mert ezt a szót körül járjuk, hogy konkrétan, hogy ahhoz neük így a psziológiában, tehát ha lehet ezeket a bávatkozásokat befogadóbbá, fogadóbbá, és biztos utalva a korábbiáldásra kulturálisan kompetensebbé tenni, sőt ezt a kulturális kompetenciáltam, hogy azt jelzi, hogy ismerem és tisztában vagyok a különböző társas identitású embereknek a speciós kulturális helyzetével, míg a psziológiában ezt még egy fokkal olyan értelemben személyesebbé tesszük, hogy már inkább kulturális alázatról szoktunk beszélni, kulturális alázat az annyival másabb, hogy tanulok, tudok, másiknak a kulturális hátteréről, de azt is elismerem, hogy nem rendelkeztetek az ő tapasztalataival és ezért elismerem, hogy ő az autoritásos aját tapasztalataíról, tehát van benne egy alázat szakemberként, hogy nem lehetek okosabb, mint a kliensem, hogyha nem rendelkezek ugyanazal a kulturális tapasztalata, de ez nem azt jelent, hogy nem tudok neki támogatás nyújtani, csak ezt kell ez az önismeret és ennek az elismerésre. De akkor egy picit át is adom az eszternek a szót, és egy picit támogálmakról. Így van, és akkor Adán még egy gondolat, amit így a kompetenci alázat kapcsán szerintem felmerült, így a hatékony segítés kapcsán is mondjuk, hogy az adígtológiai eláltásban mennyire hangsust a tapasztalati szakértők bevonása ezekben a beavatkozásokban ezt szerintem ide kapcsolódik az Adán gondolatához. Ugye nagyon sok tényleg átfogalódás hallottunk a majénapot, ezzel az MSM, vagy most belek vagy biidentitású miakről beszélünk, míg főként Adán mal alapvetően ez a viserkedése szintet, aki a kemsekszelés berészpevő személyek kedfedile rulluk beszélünk, de azért kutatással válogatja, hogy ezt hogyan használja talán az, ami nagyon fontos szempont, hogy lehet abban különbség, hogy viserkedéseisen férfiak segszelnek férfiakkal és egyszerközben ők melegnek bissekszálisnak vagy egyéb másnak identifikálják mokat az egy teljesen mássik kérdés, például a szekción belül, vagy a különböző érzékeny utóoktató munkájában ez is egy fontos szempontunk. Problémás vagy nem problémási szérhasználat mi a dolog elváldásunkban itt arra fokussálunk, amikor problémás az, amit az egyén illetve az egyén és a környezete annak érez eről beszéltünk röviden Adánval tényleg nem úszva erről az időt, hogy az, hogy mondjuk az, hogy egy bizonyos csoport vagy egy személynek a problémással szérhasználta, az a környezete az gondolja lehetséges, hogy én megítam tegnapeste egy deci vörösbort az problémás a környezeten számára, de az gondolom, hogy én tudok nem inni vörösbort, minden este meg, csak akkor iszokon nagyon izgulok egy előadás, miatt, ami lehet, hogy már problémásnak számít. Na, szóval egy az alények, hogy ebből próbáltuk való, hogy szűkíteni ezt a témát, ugye a kemszek szelésre már beszéltünk és a szlemelés és a különböző szerebeviteli módoknak a, mondjuk, stigma képző, vagy a kemszek szelőkön belül is sobban vagy kevésbé elítélt alcsoportjai kapcsán, már még fogunk beszélni, de hogy ez a fog való majd szóba fog kerülni. Hetero normativitásról normativitásról, tamás beszélt ezt köszönöm, én nem is társzészem, nem is részleteznémi jobban, az internalizális stigma is szóba került, és ugye a kisebbségi stressz kapcsán is majd Adam S. Jobban kifejti, tehát valójában itt arról beszélünk, hogy ezek, ugye a stigma, ezek a címkék, amik nek sok negatív konnyolítászője van ebben a társas kontekstusban az, hogy tesszük magunk évá és viselkedül, működünk ezt szerint, ez egy fontos szempont lesz, és az afirmativitáson Adam úgy is beszél majd. Lépje, hádám légyci. Super, köszönöm szépen. Oké, szóval most először így az egyén szintjéről indulunk, aztán megyó tovább így a nagyobb hagymahéjakra és kontekstusokra, próbáltuk felhosszani egy ilyen interpsi és tehát a psihén belül nem feltékelül látható vagyis ekedésesen nem elsődegesen megjelenül és társas kapcsolativáltozók mentén azokat a szakirodalmi anyagokat és a beszámolókat, amiket ismerünk ezekből így összegezve az essentiaját hőszeszedve, ugye testképeről tamás már több módom beszéljét meg előző előadásokban szóba került, és a sekszóális teljesítménymiati szorongás, hogy ez az állandóan sekszóális aktusa kész és személyek, férfiak nagyon arról számolnak be, hogy például ezt a fagyta szorongás nehézséget oldják ezek a szerekina azt gondolom, hogy az, aki volt már nem tudom én háromkor, nem többak oldt, úgyhogy az, hogy teljesen másképp tudjuk beunkat a bőrünkben érezni, tehát azt gondolom, hogy erről sokkal lehet a saját élménye. A gátlásoldásról szó volt, nem mennék bele nagyon részletesen, de talán ténylegekronikus szégyen, ami fontos lehet, amiről beszél majdáldám a kisepség is tesszére, hogy egyszerűen mellettként, bizsekszóális ként, vagy mondjuk úgy, akkor sekszóális nemik kisepség csoportak ként ebben a heteronormatív társadalomban felnőni és működni, ténylegekronikus szégyent fog ki alakítani, amely olyan fajtatásas ingerekből fakadó érzés, ami az gondolom egy nagyon sobb szíveszembedés és mentális elváltozást, akár mentális betegséget is okozhat. A szexuális életelvaló és az életelvaló elegedecség közti különbségi, nagyon izgalmas a cikket olvastunk, aminek valójában egy-egy én beszámoló volt, ott is egyébként ST-déknyikákon megjelenő férfiakkal vették fel a kérdőireket, és ott volt például egy olyan eltérés, hogy akik kemszek szelő személyeknek valották vagy azt hiszem úgy volt az elmúlt hatvónabban kemszekben vettem rész, ott például a szexuális életelvaló edény elégedecsége ez egy viszonylag jó mutatót mondjuk a többi személyhez képest ebben az alcsoporton belül, de az általában az életelvaló elegedecségebben volt egy csökkenés és akkor itt jön be azt, hogy mely mutatók azok, amik az életelvaló elegedecséget összebeszik el, nem térnék így az időszülkem ilyen, de hogy ez lehet egy nagyon érdekes dolog, hogy a szexualitásomban van egy egy újdonság keresés egy sikeresség, egy olyan fajta aggátlás nélküliség, ami egy nagyon pozitívis szélzések mentén az én identitásomnak egyre nagyon fontos része lehet de hogy akkor ahogy is vagyok úgy általában az életem, nem mondjuk akármás területekkel, ez nagyon tanulságos volt számom, én mégis lepert és nagyon érdekes megtalálom és ugye az identitás, amiről sokszor beszélünk akár a szexió belüli és meg azt gondolom, hogy aki bárki hagy az elembétékú plusz személyekkel szakmai kapcsolatba vagy akár személyes értében kapcsolatba kerül, hogy sok utatás mutatja az, hogy valamiában ez a közösséghez való kötődés protekti faktor lehet, itt föként az online tér előnyeit emelném ki, tehát most már az, ahol van internet kapcsola tud beszélni olyanokkal, akik identifáják múlkat, mint cisz vagy hetero személyek, tehát hogy valójában ez egy nagyon pozitív dolog, hogy egyre többen arról számollnak be, hogy akár az online térben megtalálják a kortássakkal érintett személyekkel a kapcsolódás, és ez a nemcsak az életelvalú elégedetséget, hanem az általános mentális jó létmutatóiban is egy emelkedés növekedést tudnak elérni ez egy nagyon fontos adat azonban, amíg nagyon fontos itt a kemszek szelők nélkül másúlyoznú, hogy maga a kemszek szalasz használat akadályus hatja, a nemhasználókkal való kapcsolódás, a nemhasználó elembétékus személyekkel, meg az amúgy nem kekszelő, kekszelő kemszek szelő nem elembétékus személyekkel való kapcsolódás, és egy nagyon fontos fogalom még, amit amíg még szeretnék át adi nektek, vagy amíg még a mai napon nem volt, szó az intersekcionétás, a elmondani, egyébként a már a szóba került a feminizmus előadásokban, a feminista gondolkodót fogalmazta meg először ezt, hogy valójában ezt úgy kell elképzelni, hogy bannak eltérő utal, mondjuk a különböző kisebbségi csoporthoz való tartozás az egy-egy külön út tehát, hogy lehet valaki meleg, lehet valaki cigány, lehet valaki ez az ama, az most csak ezek két példa jutott a szembe, és akkor vannak ezek az utalk, és ezeknek a kereszveződésében elhelyezkedő személyek, többszörös szempontból akár stigmatizáltak, fogalmazunk így, vagy kisebbségi csoporthoz tartozóak tartják magukat, vagy érzik magukat, vagy ebben a csoportba esnek, ott ezeket szempontokat egyszerre kell figyelembe vennünk, tehát nem te kinhetek el eltőle, hogy mondjuk egy nagyon hasonlós, összökkonomistátos személy lébehozám is, mondjuk meleg, vagy heterosekszóális ként identifikálja magát, és azt gondolom, hogy itt a beavadkozások tervezéshez szempontja ebből ez nagyon fontos, ez az, amit igazán szeretnénk hangsúlyozni. Szociális kapcsolati változókra áttérnék a, hogy sokan az arról számolnak be, hogy a fökint az palitatív kutatásokból, ugye én még beszámolóból látjuk az, hogy az intimitás meglése zavartál válhat, hogy itt az intimitás kímít definiál, hogy most a szexuálitás, a testiközelség, vagy akár leheti szellemi intimitás számíte, és itt egy olyan dolog jutott eszembe, hogy szobak lerült az, hogy hogy is néz ki egy kemseksz bully, és például a beszámolók arról is szólnak, hogy azon kívül nem feltétlen egy olyan orjássí szexorgiáról van szól, mit benceit megemített, hogy például az, hogy milyen beszélgetéseket tudnak lefolytatni ezek a személyek bármiről, de akár arról, hogy miben vannak, hogyan vannak, mit gondolom, akar világról ez is egy nagyon-nagyon fokú intimitási elményt adhat. Ezek a szerhatás alatt megél beszélgetések. Társas támogatáshoz való hozzáfér és nehezítettsége az gondolom, hogy erről már többször beszéltünk, ugye ezt gondolom, hogy az a többszörös tigma az az egyiken magyarázó, ami miatt nehezebben, ezekhez nehezebben férnek hozzá a szem kemsekszelők. A közösség, a kánya is előfordulat a kemsekszelőkénél, akik hozzánk fordulnak, a hozzánkal a sziólogusokat értek a lapvettően, mely Adam ma legyen ebből a pozícióból beszélünk elsődegesen. És a populációmből ő pozícia hiára a nyában elfoglalt helyről, azt gondolom, hogy tamás sok információt mondod, ugye erről nem beszélnék részletesebben, de azt látjuk, hogy itt is ez is van frustráció, nehézség, mentális problémáknak forrásra lehet. Még akkor pár gondolat így a szerhasználját moderelásáról, amely egyébként ugye a Q&D részben már előkerült az első bloc után, hogyha ugye így az abstinencija a kérdése is felmerult, hogyha van is motiváció, a szerhatnálás, moderelásáról csökkentésére erhagyásra, akkor ez egy nagyon fontos dolog, bocsánatit a stockparemet visszahozom, hogy lássam. Jó. Tehát ugye ez a szertfőként érzelem szabályozása használnak, használunk mi is mert nem csak ezt veszíti az a személy, aki megpróbál valamilyen módon eltáborodni a kemsekszeléstől, hanem a nem heteronormatív, társas közeg elvesztését is kockánsz tatja. Tehát a Józenssekszhez való visszatér és a Józensseksz élvezettének a nehézségével is társolt, ez egy másik fontos szempontát, hogy hogyan is tudom azt a szekszollitást megélni Józanul, amit addig megéltam azt a felszabadultságot, gátlássok hátérbeszólítását, erről már széltem, és egy nagyon érdekes részletet mondani kell nézni és tudni pörgettem magam, csak meg láttam az időt és félig összeumlottane, hogy ádán fontos gondolata jelveszzenek. Tehát ezek a kiugrásik is séletek kapcsán egy izgalmas telefonos interjúkon alapul kutatást olvasta, ames majd meglátjátok az erődalam jelzében, ott vannak ezek a cikiek, meg tőlünk is tudtok maga információkat kérni, hogy ott például itt a harmadik pontot említeni az izoláció, nehézsége kiforások, megtalálása, beavatkozások már majd úgy is szóba kerül, de az, hogy amikor a kemseksz próbálták elkerülni, vagy a kemseksz közeget próbálták a választalók elkerülni, akkor sok olyan heteronormatív, szabadidős tevékenységet említettek meg, amit alapvetően nem annyira szeretnek gyakorolni, vagy nem feltétlenül a francia-búldogiákat szeretnék, sétáltatni a tamás példájára térjek visszavassánabb után az evéd után, de mégis valamilyen módon olyan viselkedésekben ha tinguidzsállak próbálják meg ezeket gyakorolni, itt vannak példáig és ami nem feltétlenül römszelző és most nem arról van, hogy nem annyira römszelző, mint egy kemseksz partiban való részvétel, hanem hogy nem biztos, hogy akkor a kielégülés, de mégis megpróbálnak valamilyen módon eltávolodni, ezt mondom, ez nagyon tanulságos lépjálldám tovább, pont. Ne önköszi. Az édegei ok, hogy egy kicsit hosszú példákat arra, hogy az egyényszintén menj ilyen a terület specifikus nehéység lehet kihívás lehet, vagy motiváció lehet arra, hogy az ember akár rekreációs cél alakár, rendszerességgel akár egy problémássabálló módon használja ezt a szárt és a járólékos éngi sákedése helyzetekbe bele menjem. Egy picit akarja, a kisebség is leszről fog beszélni, csak tudok, hogy eltakarj a Diám felét aki, na mindegy. Szóval, hogy adok ez egy pici kontekstus, adik vissza, hogy ezzel egy több mint 20 éve használják, mert 30 év az iszomal psziológiaában ezt a magyarázó elméletet, ezt elembítikú embereknek az egészség psziológiai nehése egészség psziológiaában tapasztalt ilyen, szomatikus, festi sérülékenségének a magyarázatára fejlesztették ki. Tönképpen a rosszól az egész, hogy van a különböző stresszorok, kétféle van, vannak distálisok és prokszimálisok az első kétoszlóba lehetjátok, ezeket a distális stresszorok azok, amik társad, amik szinten a környezetünkből érnek minket, ez lehet, struktuális, intézményi szintű törvények, ezt Magyarországon el látjuk, hogy mit van, ez a gyakorlatban, de lehet az a fight, amikor mondjuk azok szán lebuziznak, vagy a családot, kitagadott forról, tehát ezeket hívjuk, hogy a distális stresszornak agresszió bántalmazás, vagy akár az érvénytelenítés, ez krönösen érintély egyébként transzembereket az érvénytelenítés, amikor mondjuk, hogy nem használják a választot nevedet, hanem dead namingennek, tehát az anyak, hogy mi nevedet használják a kérdésre bevenére, sa többi, sa többi. És vanak az úgynevezett prokszimális stresszorok, a külső tanulásoknak kultúl, és özeleteknek a belsőbbé tételét jelentik, erről beszélt már ugye a tamás is, az internaizástigma, a homonormativitás, lieltozik, hogy a rejtőzködés, szintén a külső ágyomásra fokadon kialakítok egy olyan belsőbbiságedéses repertoárt és meggyőződés, hogy nekem bizonyos terekben cenzúrázott verzióit kell megmutatnom magannak és az életemnek. Ez évin tökre eleványosabb szilógéi munkában is, és nincs erről meggyűződve, hogy én egy elfogadó segítő vagyok, akkor akár nálam is megnélt ez a fajta cenzúrázás, a melegségének, melyik verzióját mutathatja meg a terapeutának, annak érdekében, hogy a elfogadást kapjon. És akkor itt bizszakapcsolni, kétként arra az előzöldáshoz, hogy ez a desekszualizált, szexmentes melegség, ez a kiszi dolozott melegség, ugye, hogy persze a melegek házasodnak, meg gyereket nevek be, hogyha a meleg szexről van szó, a parábaszt, úgy azt talsz meg a szobáheban, és akkor itt megjelenhet, megnéz a fajta rejtőszködési tendencia, ami nyilván mind, mind, mind hozzá erről ahhoz, az emberbe ki alakul ez úgy nevezett kónikus szégyen, hogy folyamatosan van egy ilyen konstans, egy meggyűződés arról, hogy engem rejtenem kell magam, szégyenem kell magam, a teljeségemmen nem lehet engem elfogadni. És ugye ezek a modellek aztán nagyon sokat bővültek, ez a kisebbség is stressz, és már sokat beszéljünk reszilienci a faktorokról, ez ugye azt jelent, hogy mik azok a védő dolgok, amik megvédene kettől a mehanizmus, hogy belsövétegyem ezeket a negatív folyamatokat, vagy ha belsövés tettem őket, hogyan tudok ennek ellenére kapcsolódni, megkötődni, meg jobban funkcionálni, tirszuport, közösségekhez kapcsolódás, a család, aktivizmus és büszkeség, ugye az elembétékú történnelemhez volt kapcsolódás, ugye azt jelent, hogy elhelyezem saját magam, én nem egy modern találmány vagyok, hanem van egy múltam és egy jövőm, ezek mint protektív tényezők, azért a KEMSEX kontekstusra majd rá tesszük ezt a következő DiEM, nyilván már ebből is látszik, hogy ezek a reszilienci a faktorok közül egy csomó minden csak korlátozott a nelérhető, részben a szárhasználattal járostigmatizáciumat, részben amiatt, mert azért a heteronormatív társadólomban egy csomó reszilienci a faktor sérül kezve az, hogy a család részére nem feltétnél kezve egy megfelelő társastánmogatás, nehéz közösségeket kapcsolódni pont azért, mert belülről is mennyi kirekesztés van a közösségem belül, ki a joguzi, ki a rozbozis, a többi, s a többi. És ugye a nevedik oszlóba legyetok ezeket a maladaptív, kognitív és érzem szabályozási mehanizmusokat ez lesz még negyünk nekünk nagyon hasznos ahhoz, hogy megértsük, hogy mi történik a problémás szárhasznál teszetében. És ő mondta azt, hogy azon keresztül ezeket a stresszorokkal folyamatosan kapcsolatban vagyunk, megváltozik egyszerűen a kognitív működésünk, kiarakulnak olyan mekküzdési technikák, amik a túlélését szolgálják a folyamatos trezben élő embernek. Például a folyamatos készellédbe kerül az ember folyamatosan figyeli, hogy érjél valahonnan egy támadás, folyamatosan arra készül az illető, hogy úgy is elfogják utasítani, úgy is kifogják rekezteni, úgy teljeségében, hogy ez mind az internaizát szégyen, meg ez az internaizát stigma, de ezekben ki tudnak alakulni ilyen kvázi röggzült kognitív visszonyulások, például, amikor kapcsódni akarunk másokhoz. Van ez a stigmavárás, ez az anticiplálystigma, hogy egy neutralis helyzetet, vagy egy neutralis kommunikációt hajlamosabb az ember elutasításnak értelmezni, pusztán azért, mert tetszel rá nevelt a társadal, veszélyben van, hiszen az, ami ő, az nem normális. Életvegyére tartanak az érzem szabályozási problémák, mivel ebben a kronikus stresszben nő fel az ember, eleve ezek a fiziologiásan, ezek az érzem szabályozási mehalizmusai folyamatosan túl vannak, túl aktiváltak, tehát tettől már van egy nagyobb se beszeltőség. Kruzba ez a kevődjünk, mondjuk, a kronikusan traumatizált embereknél nem tudnak olyan adaptív érzem szabályozási strategiákat tanulni az egyének, amilyenekre szükség lenne egy ilyen mértékű stressz, és hogy nyilván az itt bejátszik a reszilienciabban, szempontodjén, genetikailag, milyen képességeket hozok magammal, milyen körnézetem van sötőbben. És hatabíta azért, hogy összeségében van egy ilyen egy ilyen sérülékenység, amit ez a jelenség okoz az egyének, és akkor ott a végén látjátok a kimenetele, kell tudják szihésen, ebből lesznek akár ezok a komorbítszavarok, a depresszió, a szorongás, vagy éppen ilyen PTSD-szerű szihéshállapotók, fiziológiais következményére, tehát szomatikus következmények, kezd vaza, hogy az ember, hogy könnyebben lesznek gyulladásos betegségei ezeket, nagyon kutatják most. És hát viselkedéses következmények, akár az egyébként, hogy egy problémásszer használott fog ki alakítani, hiszen itt tudja szavályozni az érzéseit, itt tud kapcsolni közössékezés, és itt tudja kikapcsolni ezt a krónikus szégyá hangot, amit tényleg úgy szoktam, és úgy szoktunk leérni, amikor így ilyen a filmatélyos eredésokat tartunk, hogy a kriagazképzélytek el, hogy mondjuk van egy ilyen pokolé-régi szar hűtösszekrényetek, ami rohadtó búg, meg zörög, meg minden, de egyszerűen tűnt egyébként, hogy mennyire rohadt hangos, de aztán kiúzod a konektorból, és akkor megéleted, hogy ahogy ilyen a csem. És akkor szembesüls az szembesülsz azal, ugye, hogy miben is éltélyen addig, és valahol ez lehet részben jól megragatatja, hogy mi történik, akkor amikor kikapcsolódik egyszer hatására ezzel, az internalizáskig majd ezek a hangok, ezek a krónikus szégyen, és hát ugye értjük ilyen szempontba azt is, hogy miért pokoli utána úgy szexelni, józanul, vagy akár úgy lenni akarni, valahol hát így visszakár kapcsolni, vagy hát legalábbis ennek a kikapcsolását fel kell függeszteni. És ez nagyon fog minket informálni arról, hogy mik lesznek egyébként a hatégony intervenciók, azok lesznek a hatégony intervenciók, és psélyés támogatások, amik erre tudnak reagálni, amik segítik, el visszahetői tenni ezt a sebeszhetőséget, meg ezt a sérülékenységet. Jó. Énekünk a jók is kvírt emberünk, kívülről érkeznek, hogy a biztális stresszorok közben ugyan ezeket, ezek úgy prokszimális sár vállnak, abban az értem, hogy belsővé tesszik az ember, ez vállik a normálvá kezve az egyébként, és ez nem fontos dolog, hogy mire az ember rájön, hogy ő nem hetero vagy nem tisz, már a pokolba mind ki alakult. Ez négy-egy-egy téves kortal, keszves úgykoyanekünk a társadalom, hogy mi a helyes, mi a helytelen, kileszboldok, kilelmleszboldok. Egyetem az, ahogy kirol beszélünk, és kirol nem beszélünk, már egy nagyon erős üzenetet közvetítünk gyerekeknek, ha hercegnőr és hercegről beszéljünk, akik házasodnak, akkor ők léteznek, semmi más meg, minden más meg nem létezik. Mire az emberre, hogy nem hetero nem tisz, már bőven tudja, hogy melyik a jó, a bajós, meg a problematikus jó. És ugye, erre alakulnak, érzek a maladaptív, kockázatos, cognitív és érzem szabályozási mehanizmusok, a rumináció, ez a stigma-várás, amikről előbb beszéltem. Nagyon darálnom, ez egy nagyon-nagyobb témat, csak hogy értsük, hogy itt mennyivel bonyolult, a beszélek, mint pusztán az, hogy most akkor felszívom, ahogy nem szívom, mert fel. És ugye ebből lesznek, ezek a kívási entő viselkedés, és kimenettellek a problémás szerhasználat, a problémátikus következmények, amikről bár beszéltünk. És ugye, ha ezt nézzük, hogy ezt hogyan segít nekünk, ugye a kogrészen a problémás szerhasználat, vagy a kemezés, a kemszekszegésnek a megértésében, ide pár ilyen gondolatot felvílontottunk a teljesigigényen elkül, ugye eleve segít nekünk a kisebségis stresszmodel, értenül, hogy miért van, általában ezt látjuk ilyen nagymintáskutatásokban, hogy egyszer nagyobb mértékben a szerhasználat, a nemcísz, meg a nemheterú emberek között. Enek nyilván van egy ilyen kultúl és történelmiok, amire a tamás utalt, ugye, hogy eleve mik voltak azok a terek, ahol egyáltalán tudtak találkozni ezek az emberek régen, kocsmák, szorakozó helyek, ahol mindig volt alkohol, jelenleg meg ugye az online hukapapok, ahol szinte nagyon könnyen hozzáférhető ez a szerhasználat szervezés. Aztán belső motiváció, ez az internalizáthomofóbia, ugye ennek a belső szégyel hangnak a kikapcsolása mennyire nagy motiváció, hogy van egy ilyen tél, ahol nem keszélyegyen, nem magam, ahol a testem kurva jó, ahol mindenki velem akar dugni is, a többi-satöbbi. Nyilván ennek van egy nagyon-nagyon erős mozzóre, és a kémiai adbikció, ilyen szempontból, amit a Demetrovics Zsoltus utal rá nem is biztosegítenek ez a legerősebb aspektusa, amely meg informálminket ez a kisebbségi stressz modeláról, hogy mi ebben olyan rohat jó, amikor ebben lenni. És ugye itt bekapcsolodik az, hogy az a szégyen kutatásokból nagyon tudjuk meg erre a Brené Brownnak van rengeteg ilyen nagyon ízgi, nagyon cuki Tech Talkia, úgyhogy a szégyennek a gyógymogy az mindig a sebeszhetőségnek a vállalása, úgyhogy a szégyen, úgy arra sarkal lengem, hogy lépjek távolabba a társas kapcsolatokból, és úgy tud ez gyógyulni, hogy bemaradok a társas kapcsolatban, és megtapasztalom, hogy az általám nem lennére szeretnek engem. Na de hát, hogy ezt kibírjam, és itt jön be megint a psiógélnak, a szereben, meg a segítómunkának a szerepe, ebben tud kérdául egy problémászár aztnál támogatni, azt gondolom a segítőszak ember. Jó, még az utolsóra reagálnék, ugye, hogy azt ne ön sok előadesben elhangzott, hogy iszonyatos az információ hiány, és az erőforrás hiány, itt azért mindenképp begyük és rá, hogy ennek önmagában van egy nagyon hetteronormatív jellege, hogy miért nem kutatjuk a témát, miért nem foglalkozunk ezzel, azért mert itt a férfiakkal szexelő férfiakradású fisslingelnek is maganyám kinyag, hát úf, erre nincs forrás, erre nincs pénz, erre nincsen aggodalom, egy ilyen aggodalom szigetek vannak, de nem bánik el tésbelül, és nagyon jó, hogy megjelentnénk szempont, hogy tényleg próbáljuk meghigattam beszélni a problémáról, de én azt gondolom, hogy érdemes kritikus szemmel figyeljünk, azt is, hogy hogy mennyit beszélünk egy témáról és mennyit nem is, mit lehet témává tenni egyáltalán. Én a saját szakmámról tudok beszélni psziológusok között, ez a témáról, hogy no way, két évem is beszéltünk a bélával, megkerest a szekciót, hogy tudunk el olyan szakemberekről, akik deklaráltan ennek szakértőinek, értőinek, minden, és én őszintén nem tudtam neki ilyen kollégáti hasonló, aki egyszer érti az adiktorulői aspektrust, és nem azt hiszem, hogy nincs ilyen szakembel, csak ha van is, akkor nagyon kis szigetekben létezünk, az biztos, hogy a mi képzésünnek nem része sem az, hogy az elembétékú életutakról ilyen érzékenységgel tanuljunk, és nem része az sem, hogy hogy árnyaltan, kultúráisan, kompetensen foglalkozunk ezekkel a területeket, ez egészen biztos, és abban biztos vagyok, hogy másenítő szakmák képzésének sem része ez, és az alap is a mesterszinten biztosan nem, amely nagyon nagy baj, nem fedülön forrásiány, e sokkal mélyebb társadalni a kultúráis probléma. Jó, és akkor egy válasz erre ez, amit afirmatív beavatkozásoknak hívunk, ami ez a fajta kultúráilis analázzató, segítői attitűd, amire most van ez a kis idézett ezt, olvasáltak el ennél, abban éssze foglalni, és tényleg arról szó, amikor a segítő érti és elfogadja, hogy más az élmény, ahhoz elforduló embernek próbálja kultúráis kontekstusban értelmezni az, ami történik, és saját magára nézve van egy állvállása, hogy én az ön ismeretemben dolgozok azzal, hogy hogyan viszonyolok egy, egy tőlem eltérő identitású ember, helyz, hogyan dolgozok vele, a saját vakfoltyánimat is megkeresem az ebben való munkában. Egyként ha ezek a dolgok szakember kollégákat érdekelnek miáról, tartunk képzéseket, most lesz márcsisban a következő, kifezetten a filmakörítás fókuszal, mert ilyen helyen hiányzik, tehát a Magyar Pszögős meg ez a fajta kulturálysan kompetens, kulturis analázatos sedütői hozzáállás, de ebben nem ennyire célirányosan ezekre a populációkra nézve. Úgyhogy ez itt nagyon fontos, és akkor kicsit visszaadom az Esternek, nem tudom, hogy állunk a Darálóval, bocsí. Jó. Hát nem tudom, hogy jól vagy rosszul, milyen definíciók kérés el, 30 percű beszéljünk, Ádám, szerintem lép tovább vezem az Ián, most. Már itt, hogy ezen a bevezetők közelik nézve, a kérdéseket is. Az egyén szintjélről már beszéltünk, azt gondolom, hogy itt a holisztikus szemlélet meg az interdisziplinaritása az, ami hangső az andó is elről már beszéltünk, azt gondolom, hogy a mai nap is ez bizonyítja, hogy igen, is vannak olyan emberek, szakemberek érdeklődül kérintetek, akik egyenőszak fogásról nyitottak. Úgyhogy azt gondolom, hogy ez az, ami belül kiemelendő a szexuális nem is soksznőség affirmativitás összefüggéseiről, azt gondolom, beszélt álldám. Szekciónak törökvésre az, hogy bármilyen fajta információt, akár fizikailag szorúlapokon, vagy a Facebook oldalunkon próbány meg elejezni, de azt gondolom, hogy itt például a forrásiány is jelen van, ami amit itt nehezíti a mungángat, az intézményszintről szerintem már volt szó, úgyhogy szerintem népünk tovább álldám néci, az gondolom, hogy ezt ékonyabb lesz. Köszönöm szépen, és akkor így csak tényleg pár információ, úgyhogy a psychológiai társaságnak a best practice-ének, a guide-lányajnak a 2021-es kéldását látjátok, látjátok azt az útmutatót, amit a szekció forvitott, az Magyar Nyelven is elérhető itt ez a hogyan bánlasz, elfogatósetítőt, az szívesen várkinek elküldjük sok elemvétékú személyeket képiselő képiseltőszal a szervezetnek már elkültük valójában itt a tudatos paciens kliensekre szeretnénk információkat adni, és ezek nem is biztos, hogy csak az SNK paciensekről beszélünk, amúgy is a segítőkiválasztásában. Vontosok ezek a szempontok, de ami ugye egy nagy kérdés, és amit adám is említett már, hogy hol vannak ezek a szakemberek, pár talán kéthetek hoztunk létre, így egy afirmatív segítők csoportott akiket próbálunk utána összeköntni a kliensekkel, paciensekkel, és amin még a szekciónak munkája és reklám is, de azt gondolom, hogy fontos lehet, hogy a majnap kontekstus ebben, hogy elindult egy fordítás ennek az adfam által Kemp Sex, Modern Jazz, Sex & Drugs kiadványnak, amiklánk látjátok a képét. Ádámval fordítottuk a tasszal egyébként, a jogi részről is konzultáltunk, mert ugye itt a képét és mind az egészségügy mind az el, mondjuk akár a jogi szempontból fontos lehet, hogy ki, hogy tud segítséget kérni, tehát hogy ez még egy ilyen fontos része a szekció munkájának láttam, hogy vitöcsetben megjelent az lépközben, ádám tovább köszönöm szépen, hogy pétset vannak ilyen szakemberek, tehát ugye én is azt gondolom, hogy most a szigetekről beszélünk, hogy ezeket a szigeteket hogyan tudjuk idakkal összeköltni, és például erre az online tére azt gondolom, hogy nagyon épp, amit zárjuk le az előadásunk, nem tudom, adám neked van, nem még gondolatod, nekem száz is egy ezer, de lehet, hogy majd a különnészek jobban lesz. Egyáltalig a gyakoroság bocsánat is tudom, hogy az idő meg minden csak, hogy arra is rekvegtálnék, hogy persze, tehát vannak szakemberek, akik ezt lehet fordulni, és az, amit én most mondtam, ez az én kritikus dühös a hangulatom, menjünk segítő szakemberekhez, és éreztessük velük azt, hogy szükség van erre a tudásra, csak fontos, hogy segítésük magunkat, arra egyébként, segítsékért, forduló, érintetként, hogy elvárhatunk ebben egy tudást. Tehát, hogy ezzel szakemberek a felelőssége és dolgás, azt lehet kérni, erre lehet. Tehát, hogy abszolutat jobb, mint a kommentben ért a kolléga, hogy vannak szakemberek, akik a firma kívak, mi is képzünk, meg a képzésünktől függetlenül is vannak, lehet ezt menni, csak legyünk tudatában annak, hogy elképzeltő, hogy nem lesz az menti, hogy akkor nincs esélyem, akkor ebben együtt kell tanulni egymásfalt a rész vétellel. Csak ennyit, hogy ne, hogy valaki úgy érező, hogy ne fordul a segítségér.