 On has estat? He estat a la Universitat de Reykjaví, Quislàndia. Jo he estat a la Universitat de Soderton, Estocolma, Suecia. Jo he estat a la Universitat de Trento, a Itàlia. Quina ha estat l'objectiu de l'estada? L'objectiu de l'estada ha estat entendre i veure el funcionament de la gestió en una universitat on l'organograma administratiu fos tipus uca. És a dir, les gestions de centre i de departament realitzades en una mateixa unitat. La idea era veure els pros i contres d'aquest funcionament administratiu i detectar les fortaleses i debilitats d'aquest organograma de treball. En definitiva era veure el nou hou de la Universitat de Reykjaví de la Universitat de Suecia i la Universitat de Trento, que eren totalment diferents amb el tipus d'organització. Com vas preparar la teva estada? Per tal de preparar l'estada el que vam fer va estar mirar totes les universitats amb la qual l'UPF té convenis de mobilitat i d'entre totes aquestes van detectar aquelles que tenien una estructura que fos similar a la qual vol implementar la Universitat, és a dir, una estructura organitzativa en la qual centre i departament estigués unit. Van escriure totes aquestes universitats i d'entre les respostes que vam obtenir vam escollir les tres a les quals hem estat perquè eren diferents entre elles i presentaven estructures similars però amb alguna diferència. Quines activitats de l'estada destacaries? En primer lloc l'estaf week com a model d'estada perquè entenem que és una pràctica que combina molt bé el compartir coneixements, bones pràctiques, sinèrgies entre la gent i també algunes activitats culturals i lúdiques entre la gent que hem anat a fer l'estada i gent del propi país i entenem que això és molt enriquidor. En segon lloc destacarien les entrevistes personalitzades aquestes entrevistes que vam preparar abans de marxar i que ens van permetre entrar bastant al detall amb aquells aspectes que considerem rellevants i que volíem aprofundir. En tercer lloc el recorregut pels campos ens va donar una idea de la mida de la Universitat i de la seva integració sociocultural en la ciutat, en el país on s'obica. En el cas de Trento, per exemple, va ser molt significatiu perquè tenien tres campos i un recturat, igual que la Pompeu Fabra. Què és el que més t'ha sorprès? El que més m'ha sorprès de la Universitat de Reykjavík és la relació d'igual a igual entre les unitats de centre o de gestió i el servei central. Jo això considero com un punt fort d'aquesta Universitat. Un altre punt que també vull destacar és la concentració dels recursos humans i econòmics també en aquestes unitats de gestió i de l'atenció de l'usuari envers el que són els serveis centrals. És una aposta total cap a les unitats de front-office. Els back-office queden com a serveis més de especialització o experiència de temes concrets i que assessoren aquestes unitats de gestió. I, finalment, la seva aposta per a la internacionalització és una universitat que està a Monilla, petita, però està molt ben ubicada en el sentit que està entre dos continents, l'europeu i l'americà. I això fa que tinguin molt interès a fer activitats i, com pot ser, per exemple, aquesta International Staff Week que vaig poder gaudir a banda de les entrevistes personals que vaig poder fer. Què és el que més t'ha sorprès? A mi de la Soderton, un university el que em va agradar a nivell d'organització va ser el tema que, per estar així, unit o grupat, centre d'apartament, això permetia molta flexibilitat i molta rapidesa la presa de decisions. La qual cosa gelitava molt molts processos o molts temes que tenien entre mans. A banda d'això, a mi de la Soderton, també em va copçar, em va sorprendre la metodologia que tenien a nivell pedagògic. No funcionaven com funcionen nosaltres, una assignatura que dura tot un semestre, tot un timestre, sinó que una assignatura la concentraven en quatre setmanes. Això feia que els estudiants estiguéssim només dedicats a una assignatura durant quatre setmanes, es podien invertir en aquella assignatura i els resultats que els donaven eren molt bons. Com a model, el vaig trobar novedors, diferents, una cosa que sempre es pot provar. Un altre tema que també em va agradar va ser el tema de la tutorització. És a dir, els tutors a la Soderton no eren el professorat, sinó que eren personal d'administració i serveis, però personal molt especialitzat, que acompanyava a l'estudiant durant tota la seva vida acadèmica des del moment que entrava a la universitat fins al moment que sortia i es graduava. Això també va ser una cosa diferent a la que fem nosaltres i que també em va sorprendre. Què és el que més està sorprès? Doncs a la Universitat de Trento, en contraposició a les universitats que han estat les meves companyes, em vaig trobar amb una gestió administrativa altament centralitzada amb uns serveis centrals que estan desconcentrats en els tres campos, però que els usuaris ho perceben com un punt feble en aquesta universitat. És a dir, tot i que han volgut apropar la gestió a l'usuari, són els serveis centrals qui controlen, qui indiquen, qui fan tot i, per tant, qui no apropen realment la gestió a l'usuari. Això per un cantor. D'altra banda, els professors, encomantaven un grup de professors que recau molt sobre ells, tota la gestió burocràtica que han de fer, per exemple, per ser contractats o per cobrar una nòmina. També ho perceben com un punt feble. D'altra banda, el pas que ara mateix està en les UCAS, podríem dir de la Universitat de Trento, és un pas molt més reduït que abans de la reforma del 2012 i tampoc estan contents. Per tant, aquesta reforma que vam fer en el 2012 per fusionar centres i departaments, jo diria que en la Universitat de Trento no ha estat ben gestionada. Quins consells donaries al pas que estigui preparant l'estada? Els consells que donaria per persones que vulguin fer un estaderasmus és preparar-se molt bé l'estada i les entrevistes. En el nostre cas, va ser clau preparar molt bé les preguntes un cop teníem les entrevistes ja concertades. D'aquesta manera, vam poder aprofitar molt bé l'estada. Estudiar prèviament la Universitat on faràs l'estada, així com el context sociocultural que l'envolta.