 Bé, anem a veure les noves preguntes que s'han habilitat als cuestionaris de la nova Aula Global. Per això des dins d'una Aula Global hem d'anar al bloc d'administració i accedirem a l'apartat del bank de preguntes. En aquest cas, triarem l'apartat Preguntes. Escollirem una categoria, com fem sempre, per agrupar les preguntes que creiem i començarem a veure, en aquest cas, la primera nova pregunta que és All or not in multiple choice. Aquesta pregunta, si li diem a Feieix, entrarem a la seva configuració, el que permet crear una pregunta d'opcions múltiples i múltiples respostes, en el qual la estudiant només obtindrà un punt en cas que seleccioni totes les respostes correctes. Si no selecciona totes les respostes correctes o tria alguna correcta, alguna incorrecta, ho tindrà un 0. Per tant, com el seu nom ho indica, és tot o res. Bé, en aquest cas anem a passar a configurar la pregunta. Li posarem el nom per identificar-la posteriorment, anomenem la pregunta i, en aquest cas, li diem tria els insectes. Una vegada hem posat el text o l'he anunciat de la pregunta, procedim a ampliar les seves opcions. En aquest cas, per exemple, cos, serem gat, serem tercera opció amiga i quarta opció avella. Per les respostes que són correctes, hem de seleccionar el checkbox de cadascuna, les que són incorrectes no hem de seleccionar res. Per defecte també ve marcat el tema barrejar les opcions. Una vegada tenim les opcions configurades, deixem els canvis i el que obtindrem serà una pregunta en aquest format. Si l'estudiant tria les dues respostes correctes, obtindrà un 0 a la pregunta. Si l'estudiant tria una resposta parcialment correcta, tindrà un 0 a la pregunta, igual que si triés les opcions incorrectes. El segon nou tipus de pregunta que s'habilitat en les cuestionaris de la nova aula global són les preguntes de rossegar i deixar anar dins d'un text. Aquestes preguntes permeten arrossegar paraules per introduir-les en espais en blanc d'una frase i, llavors, anem a configurar-la. Puxarem un nou a la pregunta. Puxarem l'enunciat. Tenim en compte, en aquest cas, que on haguem de posar els blancs, introduirem una codificació amb doble claudator. Anem a veure com funciona. Per exemple, completa els blancs. I nosaltres imaginem-nos que farem una sèrie senzilla. Puxarem un, dos, tres, quatre, cinc i sis. I per altra banda, posarem a, d, c, d, e, i, f. Llavors, si volem introduir blancs, el que hem de substituir són els valors per doble claudator, oberti tancament, i opció una resposta. El número 4, doble claudator, opció 2 a resposta. Número 6, doble claudator, opció 3 a resposta. D'alguna manera, farem amb les 7. I continuarem sucessivament amb l'ordre que portàvem. L'opció número 4, equivaliria a la d. La d seria l'opció 5. I la f l'opció 6. Una vegada hem definit la sèrie i hem introduït els blancs. Procedirem a emplenar les opcions de resposta. En aquest cas, l'opció 1 de resposta era o, per tant, el valor 2. L'opció 2 serà el valor 4, i així sucessivament. Igualment amb les lletres. La d, la d, i la f. Podem seleccionar que es barrellin les respostes, s'ha fet recomanable, perquè, si no, es mostrarien de manera sequencial, i podem diferenciar els grups de respostes. En aquest cas, si tenim dues sèries, les lletres, per exemple, definirem que sigui el grup 2, i els números deixem que sigui el grup 1. Aquí podríem emplenar altres opcions de retroccions en general, però només des en el canvi el que obtindríem seria una pregunta en aquest format. L'estudiant veuria la sèrie amb els valors semblants i a sort de les respostes agrupades. Agrupades en aquest cas significa de manera orientativa que a la primera sèrie posaran els valors de color blanc, i en la segona sèrie posaran els valors de color gris. Arrosseguem les respostes i tramitaríem aquesta pregunta per a ser contestada i comprobada. Llavors, els valors erronis tenen una penalització que podem definir també amb la seva configuració. Aquí trobem, doncs, les opcions de penalització per a cada intent incorrecte. Molt bé, seguim ara. Anem a veure un nou tipus de pregunta habilitada, que en aquest cas és el de seleccioneu les paraules que falten. Seleccioneu les paraules que falten, és configurar amb la mateixa qualificació que les que acabem de veure de arrossegar i deixant-ne dins d'un text. Anem a fer... anem a anomenar aquesta pregunta, i anem a definir també la mateixa sèrie per veure com funcionaria, en aquest cas, els valors. Us sentíem, u, entre doble clau d'altor, el valor que volem votar després, i correspon a la primera opció de resposta, el tres, segon una opció de resposta, el cinc, i tercer valor de resposta. En aquest cas, faríem el mateix amb les lletres. Seria el quart valor de resposta. Aquí posaríem el cinquè valor de resposta i, finalment, el sisè valor de resposta. Tornaríem a emplenar els valors de les respostes, com han fet abans, la primera resposta seria el dos, la segona resposta seria el quatre, la tercera resposta seria el sis, i d'alguna manera, amb les lletres. Les tornem a agrupar perquè surti indiferenciades per colors a l'hora de contestar. I, si ho deixem als paràmetres, veiem que això ens queda una pregunta en què no s'han de rossegar uns valors, sinó que trobem uns desplegables amb les opcions de resposta a selecció. Complietaríem la pregunta amb cada valor de resposta i ja podríem corretxir aquesta pregunta. Molt bé, passem al segon tipus de pregunta. En aquest cas són els separallaments de rossegar i de xana. Aquests separallaments de rossegar i de xana el que permeten són crear aparellaments on arrossegarem realment les respostes d'un costat a l'altre de la pantalla. Anem a veure com funciona. Anomenem la pregunta i, en aquest cas, farem una pregunta de aparellar, país i capital. Passem a ampliar els valors de resposta. En aquest cas, per exemple, òtalia, capital Roma, l'Ança, capital París i, finalment, Portugal, capital Lisboa. Tant fàcil com guardar els canvis i el que això genera, com comentàvem, és una pregunta amb una interfície amb la qual l'estudiant pot arrossegar aquells valors a la pregunta en què s'ha de parella. Molt bé. Anem a veure, ara, l'última nova pregunta que s'ha habilitat en les qüestions models, que són les preguntes de rossegar i deixar anar sobre una imatge. Aquestes preguntes el que permeten crear és una pregunta amb una imatge sensible on arrosseguem text o altres imatges que són les opcions de resposta. Anem a veure com funciona. Anem a aquesta pregunta. Procedim a posar el nom o el denunciat a la pregunta, perdó, i anem a configurar-la. En aquest cas, el primer que hem de fer és carregar una imatge de fons que ens servirà entre cometes com a base de la pregunta. Arrossegarem un fitxer, en aquest cas, jo posaré un mapa mut d'Espanya i el que ha de fer després és posar dues opcions de comunitats. És important una vegada arrossegarem les imatges, deixar carregar la barra de progress i fins que puguem acabar veient la imatge real que hem pollat. Una vegada tenim la imatge sobre la qual arrossegarem les respostes. Ara cal posar aquestes opcions de resposta. Les poden barrellar i poden ser imatges arrossegables o textos arrossegables. Posem primer un text arrossegable, en aquest cas posarem Catalunya, i si veig imatges arrossegables, l'únic que hem de fer de nou és arrossegar una imatge a l'opció de resposta en concret. Podríem posar tantes opcions, com vulguéssim. Anirem a habilitar els paràmetres de la zona de col·locació. Veieu que aquí diu item arrossegable. En aquest esplegable hauríem de sortir les opcions que nosaltres hem carregat. Per defectar, moltes vegades apareixen en blanc. L'únic que hauríem de fer és pollar una mica i on hem carregat la imatge de fons és la previsualització. Una vegada refresquem aquesta previsualització. Si tornem anar als paràmetres de col·locació, veurem que ara sí ja podem triar aquests items arrossegables. La primera opció triarem el text Catalunya i la segona opció, la imatge amb la bandera d'Euskadi. Així com en altres programes o en altres aplicacions que s'han de configurar unes coordenades de manera manual sobre la imatge de fons aquí es fa de manera automàtica molt senzilla. Nosaltres, una vegada, en cada esplegable, triem l'opció de resposta. Veurem, si tornem anar cap amunt, que les opcions de resposta s'han carregat a la pantalla. Només ens caldria arrossegar les opcions de resposta a la zona en què hem habilitat per la resposta i veureu si tornem a baix abans de deixar la pregunta que les coordenades s'han configurat automàticament de manera molt senzilla. Ara només ens caldria deixar els canvis i això en generaria una pregunta que tindria aquest aspecte. Un mapa sensible en què els estudiants han de arrossegar cadascun dels text o imatges arrossegables a dins de la pregunta per poder ser qualificada.