 אה או, שהחברים, הביגי או לא יום מרוצים שאני דברתי מיקרופון? אז בואו נראה, אפשר לא עושים? טוב. שומעים? טוב, נראה שעוד, מגיעים אנשים מהחדר השני אז נחכה איזה דקה ונתחיל. טוב, שלום לכולם, תודה שבאתם בסוף היום. עוד יש פאנל מרתק אחרינו, אז אל תלכו לשום מקום. שמי אופר מעור למי שלא מכיר אותי? אני פעיל בתחום האפליקאיישן סקיורטי קרוב ל-20 שנה, גם עם מקום של אורס בישראל, גם פעיל בתחום של אפליקאיישן סקיורטי, גם מצד הפנטריישן טסטינג, קונסלטינג, קמתי כמה חברות בתחום, ואני עדיין מנהל את המלחמה בלגרום לתוכנה להיות יותר מאובטחת. ומה שאני דבר עליו היום, הוא הרבה פחות טכני ממה שאני בדרך כלל מדבר, והוא הרבה יותר קונספטואלי, לגבי איך אנחנו יכולים להפוך תוכנה לדיסיפלינה שבה בונים תוכנה בצורה נכונה, ולנסות להיפתר מהרבה מהבעיות שיש לנו. זה ננסה ללכת ולהסתכל על זה, ונסתכל קצת על מה עושים בתעשיות אחרות, כי את הקומפלקסיטי לא אנחנו נמצאנו. טוב, אז אני אתחיל מהבסיס. כולנו יודעים שעולם התוכנה הולך וניהיה קשה, יקר ומסובך. כשהתחלנו עם תוכנה פעם בשנות ה-90, תוכנה היה הכלי שרץ על פיסים בלי אינטרנט, והדבר הכי שעניין אותנו היה קואליטי. נכון? שלא יהיה בגים, שזה לא יקרוס, שזה יהיה עבוד, שלא אחרי 8 שעות שאנחנו כותבים את המשמח שלנו עם מחק, ולא נוכל לשחזר כלום. עם הזמן האינטרנט הגיע וניהה עולם החדש שסכירו איתי, שלא יפרצו, שלא הגניבו, שלא הגעו, והוא עולם שעדיין מאוד מאוד מטריד אותנו גם היום, ובשנים האחרונות התבספל על העולם הפרייבוסי, עולם הסייפטי. כמה מכם שמוע על הג'יפהקינג? טוב, אז אולי איזה מילה וחצי על הג'יפהקינג, זה ג'יפ, שחברה ג'יפ, כן, שבאתגמה שאני עשתה לפני שנה ומשהו, שני חבר'ה פרצו אליו, ועכשיו, לא תגידו, כן, יש לו בלוטרוס, הם פרצו מאותו ליד, לא, הם ישבו בבית, מחוברים לאינטרנט ופרצו אליו, כי היום המכוניות חדשות בארצות הברית כבר מתחברות לאינטרנט, ושאפשר להתת להם תמיכה מרחוק, והם הצליחו דרך האינטרנט להשתלט על הג'יפ, בזמן שכתב של ויירד, אם אני זוכר נכון, נוהג בו, הם הצליחו לגרום לו לבלום באמצע היבאי, וסובב לו את ההגה, זה התמונה מהכתבה, לתעלה, וחהנה וחהנה. מי שירצה לפני, היא דיבר על פריצות לקוצב אליו, אנחנו כולנו באותה משפחה. תוכנה היום מנהלת את מה שאנחנו משתמשים בו, ביומיום, לא רק באינטרנט, קוראים לזה Internet of Things, אבל it's really things. Everything has software. וזה מייצר לנו בעיות חדשות, כי אם פעם הסיכון הכי גדול, זה שהיו פורצים וגונבים כרטיזיה שראי, או מידה, אז פה הסיכון הוא שיערגו אנשים. וכשאנשים התחילו למות, ומתחילו למות מתאישו, אנחנו נראה שינוי מאוד גדול, באיך התעשייה מתייחסת לבגים בתוכנה, לפרצות בתוכנה. אז למי שלא יודע, השפה הכי מדוברת בעולם, זה Java, יותר מסינית, יותר מאנגלית, יותר מג'אבו סקריפט, כן? 3 ביליון דיבייסס ראן ג'אבה, אוקיי? המעבורת שנחתה, במאדים מדוברת ג'אבה, הכל מדובר ג'אבה. הדבר הקטן הזה על היד שלים מדובר ג'אבה. ואנחנו רואים שבאמת, התוכנה נמצאת בכל מקום, והיא הולכת וגדלה. אני מציע לכם להגשת לדבר הזה, כי ממש ממש קשה לראות אותו במצגת, אבל זה ניתוח של קוד של מערכות שונות, שכמות קשה לראות פה, אבל הוא מראה לכם איך היום תוכנות הם כל כך מורכבות, הם מורכבות מאות מיליונים ששורות קוד, הם מתקרבות ואף עוברות גנים, את כמות המידע שהגור בגנים של חלק מהחיות. והעולם הזה בעצם מייצר לנו אתגרים מאוד מאוד חדשים, אבל ישנים. הרבה אנשים, כשאני מדבר איתם על הקונספט הזה, אומרים לי, אה, אבל זה תוכנה, זה לא כמו תכנון קשרים, זה לא כמו זה, כי זה הרבה יותר מסובך. אבל אני יכול להגיד לכם, במקרה החברה שקנתה אותנו, סינופסיס, היא חברה שמתעסקת בתוכנות ליצור צ'יפים. ייצור צ'יפים, זה לא פחות מסובך מיצור תוכנה, כמות האגלים שיש ב' צ'יפ', היא לא פחות מכמות שורות הקוד, שיש בתוכנה, ועדיין, מה תעשייה הזאת, עברה קונסולידציה ותהליכים שאפשרו להגיע לרמות איכות, שאנחנו בכלל לא חושבים עליהם היום בתוכנה. אז מה ההתגרים שלנו? למה כל כך קשה לכתוב תוכנה? קודם כל כי היא מסובכת, כי יש מאות מיליני שורות קוד, גם כי אנחנו עוברים היום לעולם, שאומר, בואו נעשה הכל יותר מהר. למה? כי יותר מהר, זה יותר טוב, זה עסקית הרבה יותר טוב, ואנחנו מאצרים תוכנות באדג'יל, אנחנו עברנו לעולם שבו משחרים גרסה כל שבוע, כל יום, או כל שעה, או גומרים פיצ'ר, ודחפים אותו לאינטרנט. וזה מייצר לנו המון אתגרים בלבדוק את זה. אנחנו רואים שאחד אתגרים בתוכנה זה הנושא של מולטיפל סורס, מה הכוונה? תוכנה היום לא משהו שאתם יושבים כותבים, אני ועוד חמישה מתכנתים, מחברים, עושים קומפייל דיבג. אנחנו היום בונים תוכנה מימון המון מקורות, ושוב, זה לא משהו חדש, חצים התעשיות בעולם עובדות ככה, אבל זה מייצר אתגרים שבעברן שתוכנה לא כל כך היו, יכולים, לא כל כך היו רגילים להתמודד איתם, הרבה קוד ישן, הרבה קוד משותפים, הרבה קוד מהאינטרנט. ועל מול כל זה, אנחנו רואים שהארגונים שאנחנו עובדים איתם סובלים אינרציה בו, נקרא לזה, רגילים לשיטות של פעם, רגילים לך שהם בנו תוכנה כשתוכנה הייתה הוואטרפול וגם הייתה די פשוטה פעם תוכנות היו מאות אלפי שורות קוד, וכל הדברים האלה בעצם מייצרים לנו המון המון אתגרים, אבל אני רוצה רגע לקפוץ את העשייה אחרת, תעשיית הרכב, תעשיית הרכב מזכירה בהמון דברים את העשיית התוכנה היום, היא מורכבת והיא מורכבת המון למון יצרנים שבונים המון חלקים, כשאתה מקונים היום אוטו מפורד, הרדיו שלכם לא מיוצר על ידי פורד, גם כריות אהביר לא מיוצרות על ידי פורד, בעצם, כמעט שום דבר לא מיוצר על ידי פורד, באוטו שלכם. פורד משתמשת בט1 ספלא eventuality suppliers שמים לטל completairm. הם משתמשים בט2 ספלאיות שanuצרים להם את כל החלקים לחלקים ומשכ horrifycombook ули 2509 ובכון זאת, אף אחד מאיתנו היום לא היה קונה אוטו שיש בו רכיבים גנובים, תקולים ושלא עובדים על בסיס קבוע. לא שאין תקלות, אבל לא ברמה הזאת, ואנחנו נחזור לזה עוד רגע. אחד הדברים שמאוד מעניינים, מישהו פעם קרה פה לייסנס של תוכנה, או user agreement, שמתם לב פעם לקלוז של הלייביליטי, כשאתם קונים תוכנה, למה מה, תקשיבו, אתם תשלמו לי מיליון דולר, וששני, אתן לכם לייסנס לחמש תלפי מיוזרים ששתמשו בתוכנה, כשאולי עושה את זה, ואם היא לא עושה, זה גם בסדר, ואם יש לכם בעיה עם זה, אז אני לא חייב לכם כלום, ואם יש לכם נזק, אז אני לא חייב לכם כלום, אני מקסימו להחזיר לכם את הכסף. זה בערך, איך שנראה היום לייביליטי קלוז של תוכנה. תראו לי, יצרן רכב, שהם קור לכם רכב ככה. אז כמו שאמרתי, אחת הבעיות הגדולות שאנחנו רואים, זה שתוכנה היא, לא בונים תוכנה, מרכיבים תוכנה, קודי זה סמבלד, וקצת, כן, זה הם נתקלתי באחד מהאורי לי רונה ביבוקס, אבל באמת אנחנו רואים ש90 אחוז, קרוב לתשעים אחוז מהקוד של הכוחות שלנו מכניסים לתוך המוצר, הוא לא קוד שהם כתבו. אם מסתכלים קצת יותר טוב על ההתפלגות, אז בערך 60 אחוז, זה 3rd party code, open source, מהאינטרנט, מי שכותב היום בלי open sources, לא קיים, ועוד בערך 20 אחוז, זה 3rd party code שקונים. קניתי ממייקרוסוף, קניתי מאורקל, קניתי מאווובר, וכשרה אחוז המתחנתים שלי כותבים. זה נכון לחיבות דולות, זה נכון לסטארט-אפים, זה נכון לכל אחד שכותב היום קוד, ועלתי בעלו, אבל אני רוצה להסביר קצת מה הבעיות שהדברים האלה מייצרים. זה תוצאה של מחקר שעשינו קצת ישן, אבל הוא לא השתנה הרבה מאז, על טלוויזיה חכמה של אחד היצרנים הגדולים שלא ננקוף בשמו, בגדול לקחנו טלוויזיה והסתכלנו על הפרמואר שלה, אוקיי? ואנחנו רואים ביום שהיא יצאה בערך, אה יש פה איזה, בערך 30 פרצות, מה הכוונה פרצות? בתוך האופנסור סליבריריז, שהיצרן הזה השתמש, יש פרצות ידועות, אני לא מדבר על זה ירודי, פרצות ידועות שביום שהוא שלך לכם את הטלוויזיה, או במה שהוא הוציא אותה מכיו האיצור, הם כבר היו שם, אוקיי? עכשיו אם הזמן מספר הפרצות גדל, למה? כי גילו פרצות חדשות, זו לא שיש עוד פרצות, אבל יש עוד פרצות ידועות, כן? ואז יצאו קצת עדקונים, כן? יצא פה איזה עדקון, הייתה ירידה קטנה אחרי זה, זה המשיך לעלות, המשיך לעלות, המשיך לעלות, זה היה עדקון האחרון, 2013, ואז לא היה עדקוני פרמואר לטלוויזיה הזאת, שהטלוויזיה, גם כשאתם קונים אותה, כתוב עליה שהיא מיועדת לעבוד מאה אלף שעות, שבשימוש ממוצא, זו אומר שהיא צריכה לעבוד בערך עד, אלא זוכר, אלפיים עשרים ושלוש, אוקיי? אבל מבחינת פרמואר אבדייץ מפסיקים להדכן אותה אחרי שנתיים, כן? באלפיים וחמש עשרה, זה היה המצב, היה פה כבר שש מאות נאון ולנרבי לתזו בטלוויזיה, אחד החבר'ה שלנו החליט שהוא רוצה לראות אם הם באמת יסימים, אז הוא לקח יוסבי דיסק עם איזשהו בינרי שאמור נצא לתחת את פרצות, זה עבד חצי, הפרפצה נמצאה, האקספלוט לא עבד והטלוויזיה שלו לא עובדת יותר, כי עולה עושה ריסת אחרי עשר שניות ונכון. מה? ואנחנו רואים שזה באמת כאילו, וזה באמת זה כלום, זה רק טלוויזיה, זה לא דבר חשוב, כלומר אלא אם היה למצלמה אפשר להפעיל אותה ברימות ודרכה לראות את כל מה שאתם עושים בבית. כן, עוד כל מיני אינטראקטים, או שאפשר להתשתלט עליה המרחוק ודרכה להגיע לרכת הביטית שלך ולנס וחו. וזה הולך להמשיך לגדול, כן, אנחנו לא יודעים כמה פרצות יהיו בעוד עשר שנים, אבל אם מחוברת לאינטרנט, כמובן אצל רוב האנשים שקנו אותה, כי זה מה שהיא עושה דבר ראשון, כשאתם יודעים אם יש לך מסמר טבעי, אבל דבר ראשון היא רוצה להתחבר לווייפה, יש לכם בשביל להיות שם. אז אני רוצה לך זו רגע לתעשיית הרכב, אם אנחנו מסתכלים על תעשיית הרכב של פעם, היא נירתה בערך כמו תעשיית התוכנה שלנו היום. הכל בבלגן מכוניות היו מאוד לא אמינות, הם התקלקלו כל הזמן, אתם יכולים לקרוא על זה, בהיסטוריה של הרכב, אנשים היו נתקעים כל הזמן, אבל היום זה לא ככה, נכון? עוד פעם יש תקלות, אבל בגדול היום מכונית זה דבר נורא נורא אמין, אתם יכולים לסמוך על זה, שתגנסו לעוטו בבוקר ותגיעו על הפגישה שלכם, מאוד נדיר שזה לא קורה אלא אם אתם נושאים ממש בטרנט. ולמה זה קורה? זה קורה כי בנינו את העשייה, אז זה כמו שאמרתי, יש לנו Tier 2 Suppliers, יש לנו Tier 1 Suppliers, הם כולם מספקים את הדברים, כולם שמכים ומרוצים, אבל כשיש תקלה, וזה קורה, אנחנו יודעים לזהות מאיפה הגיע, ולמה אנחנו יודעים את זה כי יש תהליך מסודר של קבלת כל החלקים והקאונטביליטי בחזרה, וכשאנחנו היום מזהים שיש תקלה, א' אנחנו יכולים לתקן, בית אנחנו יכולים ללכת לייצרן, ואו יש לו לייביליטי, זה לא כמו תוכנה, אה, הנה ברגעים, אם הם ישברו בעשה, כאילו לא, אם הם ישברו, יש לי אחריות, אם מישהו ימות, יש לי אחריות, מה? יש המלא אופנסורס, אבל הוא בתוכנה של המכוניות. ברדיו שלכם, באוטו יש מלא אופנסורס כבר, אתם לא רוצים לדעת כמה. מה אנחנו עושים? אנחנו עושים את אותו דבר, יש לי המון המון מקורות של קוד, שלי, של חברים, של מערכות מלפני כמה זמן, אנחנו מחברים את הקוד הזה, ואז רגע לפני שעולים לפרודקשן מגיע איזה נודניק מהסקיוריטי, ואומר בוא נעשה בדיקה, אוי, טוב, יש לנו בעיה, טוב, אבל אין זמן וצריך לעלות לפרודקשן יאללה, עלינו, אוקיי? ואז מה קורה, כשמגיע בעיה, אנחנו לא יודעים למצוא אותה, אוקיי? אין לנו סקיוריטי בלטין, אין לנו טריסטביליטי, אני לא יודע להגיד מה מקור בעיה, עכשיו אני מביא חברה שתחקור ותגיד ותמצא, והם יגידו שזה מהאופנסורס האו, והחברה שביא את אופנסורס האו, תגיד שזה לא נכון, והם יריבו ביניהם, ואחרי חודשיים אולי נגיע למקור הבעיה. ובעצם מה אנחנו אומרים, הסיבה לכל זה, זה כי, סליחה, אבל תעשיית התוכנה היא ברדה כחת גדול, אנחנו לא מתנהלים כמו תעשיות אחרות, לא שולחים מאבורות לחלל ככה, לא מייצרים מכוניות ככה, ואפילו צ'יפים שבדרך כלל לא כאלה קריטיים כמו מכוניות, לא מייצרים ככה. בכל התעשיות האחרות, יש לנו מנגנונים מסודרים למתודולוגיה של סיינוף, אישור וריפיקציה לכל דבר שאנחנו עושים, ואנחנו מאמינים שזה צריך לקרות גם בעולם התוכנה. אז בואו נסביר קצת מה זה אומר. ובעצם אנחנו מסתכלים על סוף-טור סיינוף, ואנחנו מדברים היום על שני צדדים של סוף-טור סיינוף. אחד בשלב בניית התוכנה, ואחד בשלב רכישת התוכנה, בפרוקרומנט. למה, מה אחת הברד שאנחנו רואים, אני קונה תוכנה ממנו, הוא נותן לי תוכנה שכאמור בלייביליטי קלוז של הכתוב, אולי יעבוד ואם לא אז לא אכפת לי ואנחנו לוקח אחריות על כלום. וכתוצאה מזה, אני לא מסוגל לנהל את הצד שלי של פיתוח התוכנה, כי אני תלוי באחרים. אז אנחנו בעצם אומרים שסוף-טור סיינוף הוא בעצם אוסף של שערים, שערי בדיקה מסוגים שונים, שתכף נדבר עליהם, שאנחנו צריכים להשתמש בהם גם פנימית אצלנו בתהליך פיתוח התוכנה, וגם כשאנחנו לוקחים בין אם זה תוכנה שלמה, או רכיבי תוכנה מגורמי צד גימל. ורק על ידי בנייה ששערים מספקים, נכון, אבל על חלק מהעבודה שאנחנו עושים לקוחות, הוא לשנות את הפרוקורמת לגמות, לדרוש מהספקים שלהם לקחת אחריות, ואתם תראו שזה השתנה. זה לא יקרה בין יום, אבל כשהבן אדם הראשון תסלחו לי ימות, כי התוכנה בג'יפ שלו הייתה אנפצט, הרגולציה תתחיל לשנות את זה. כן, אני לא חושב שצריך להעת, אני חושב שבאזרת הטכנולוגיה והתהליכים המטימים אפשר לעשות את זה נכון. אני חושב שבסופו של דבר פיתוח של תוכנה גרועה מעט את ההתקדמות שלנו, כי הוא מעלץ אותנו לחזור אחורה ולתקן דברים, וכאילו, עוד פעם, לא בכל מכיר, אם צריך לפתח קוצה עבלה ותיפה יותר לאט, אבל שהוא לא ירוג אף אחד, זה כנראה בסדר. אבל אם תבנה את התהליכים נכון מהתחלה ותשתמש בטכנולוגיות הנכונות לאוטומציה, אתה יכול לעשות את זה בצורה מהירה ונכונה. אז ספציפית בנושאים של מדיקל דיוויסס, יש חוקים שמגיעים מה-FDA, שכן נותנים לייביליטי, אבל זה מורכב, אבל עוד פעם, אם החברה שלה קוצב לב קנתה תוכנה מצדגים אל, היא עכשיו בבעיה, כי החברה שהיא הולכה אופן סורס. מה מצב הזמן שלנו? אז אנחנו מדברים בעצם על אוסף ששארים, חלקם שארים קטנים, חלקם שארים גדולים, ומתכנת לדבר קצת יותר בפירות, אבל שארים שבעצם נמצאים בתוך נקודות מפתח בתהליך הפיתוח, ואם זה פיתוח אג'יל, הם יכולים להיות בכל שעה ובכל איטרציה, כשבצד הפיתוח אנחנו מדברים על ריליס קריטיריה, כלומר, איזשהו קריטריון מינימלי שאני חייב לעבור כדי לעבור, אנחנו מדברים על אג'יל פיצ'ר אקספטנס וכו, בצד הספלייטשיין, נושא של גם קומפליאנס משפטי, בין היתר אחת הבאות באופן סורס, פחות קשור לעולם שלנו, אבל נושא של חוקיות התוכנה, שמון אופן סורסים עם ליסנסים בעייתיים, שאנשים פשוט דוחפים לכם בתוכנה, ואחרי זה יכול להיות לכם ליביליטיס בצד הליסנסים וכו. אז אנחנו רואים שערבה דברים כבר קורים, כמה מכם שמואל יואל, יואל זה מכון התקנים האמריקאי, כמו מכון התקנים שלנו האמריקאי, יואל, בונה עכשיו תקנים לסייבר סקיוריטי אשורנס, כמו שיש לכם על רדיאטור סימן של מכון התקנים, שאומר שהוא כנראה לא הולך להתלקח לכם בבית, ואני מדגיש כנראה, כי אין 100% בשום דבר, אבל הוא עבר איזשהו סט מינימלי של בדיקות, שמבדות שהכותים שלו לא התלקחו בשימוש רגיל, אותו דבר יהיה סרטיפיקציה של הפתחת מידע, כרגע התחום הראשון שיואל נכנסו אליו, זה הנושא של אינדסטרל קונטרול סיסטמס, מרחוד בקרה, אבל אנחנו נראה את זה הולך וגדל, ואנחנו בהחלט יכולים לראות עולם שבו בעוד כמה שנים, כשאתם קונים את הפיטבית שלכם, אתם יכולים לדרוש שיהיה עליו אישור, שהוא עבר איזשהי שמחה מינימלית של הפתחת מידע. היום, מי יודע? כאן, מחוד קריטי, כן, אני לא אמורתי, נפרצו לי לפיטבית, אבל אני רק אולי חשוב שאני בריא מדי כי אני הולך פחות צעדים ממה שהוא סופר. וכמו שאמרנו, בצד הפיתוח, אוטומציה, וזה היה נקודה חשובה כדי לא להיית את הפיתוח, אוטומציה ואינטגרציה מובנת לתהליכי הפיתוח, בשביל לספק בדיקות שעולכות כל הזמן של הפתחת מידע, עבודה עם סביבות הפיתוח, עבודה כבר בשלב כתיבת הקוד, ולהבטיח שאנחנו בעצם בונים תוכנה. אין לי את הסקופ, בסקופ של החצי שאז הוא לא ניכנס לכל כל הפרטים, אבל מי שרוצה לדבר איתי על זה עוד אחר כך בכיף. אז למה זה טוב לנו? זה טוב לנו, כי זה מייצר דיסיפלינות הנדסה נכונות, שנכונות לכל ענפי הנדסה האחרים. אני לא חושב שמישהו פה היה אומר, כאילו, חבל שלא חסכנו בזמן, מקסימום החניון בברזל היה נופל. רגע, הוא נפל. אז אולי היה עדיף שהיא כך עוד חודשיים לבנות אותו, נכון? או שיהיה אף אחד שם לא ירמב ולא יגנוב, או שוב, אני לא יודע מה קרה שם באמת, כן, אבל אני חושב שהנכונות הזאת שלנו בעולם, התוכנה להגיד, אה, יהיה בסדר, רעיקר שנייהם מהר היא בעייתית. אז זה מאפשר לנו לייצר תהליכים הנדסים נכונים, זה מאפשר לנו לייצר תוכנה יותר טובה, וזה מאפשר גם להוריד המון אי ודאות. היום, בגלל שאנחנו נמצאים באזור דמדומים הזה, כן, מצד אחד, כבר מבינים שיש בעיה, מבינים שצריך לעשות קוד יותר מאופתח, מצד שני, לא ברור החיות של מי זה, אז יש המון ריבים בהרגון, והמנהלים רוצים שם פתחים יעשו את זה, והמפתחים לא רוצים לעשות את זה, כי הם לא מבינים בזה, ואנחנו מייצרים פה המון המון בלגן. הדבר הזה מאפשר לנו לייצר תהליך מסודר, תהליך שבו המנהל יכול להגיד, אני רוצה 90 אחרו זכות, ופה אני רוצה 70 אחרו זכות, וזה בסדר, אגב, Sinoflomer שאין בעיות, שאין בגים, שאין פרצות, זה בסדר, אם זה Fitbit, 70 אחרו זה בסדר, אם זה כוצב לב, כנראה ש70 אחרו זה פחות בסדר. הוא מאפשר למנהלים לקבל החלטות על רמת הסיכון שהם מוכנים לקחת, ולהובדים לעשות את מה שצריך כדי להגיע לרמה הזאת. אז בעצם מה המרכיבים שסופטור סיינוף, אז קודם כל יש לנו פה, כמו כל דבר טוב, טכנולוגיה, מטודולוגיה ואנשים, אז בצד הטכנולוגיה יש לנו הרבה כלים של אוטומציה, אוטומציה של בדיקות, אוטומציה שסורס קוד אנליסיס, אוטומציה של בדיקות, מה שנקרא סופטור קומפוזיסיין אנליסיס, התחום יחסית צעיר בשוק, אבל היכולת לנתח עבור כל קוד מזה חלקים הוא מורכב, כמו שאתם קונים היום קוטג' וכתוב עליו ממה הוא מורכב, ותוכלו לקבל את זה בתוכנה, ואם התוכנה לא נותנת לכם את זה, תוכלו לבדוק את זה בעצמכם. ועוד כל מיני טכנולוגיות שעוזרות לנו לבדוק סוגים שונים של קוד. בצד הטודולוגיה אנחנו מדברים על אינטגרציה אל תוך הפיתוח המעופתח, אל תוך הפיתוח עם המון המון אוטומציה לרוקרו, וזה אגב, הולך יד ביד עם אג'הל, אחד הדברים שאנחנו מגלים, שהרבה יותר קל לעשות סיינוף, אצל מי שעובד אג'הל, למרות שהם עובדים מהר. תמידים למה? כי מי שעובד אג'הל עובד באוטומציה, כי אין אג'הל בלי אוטומציה, ומי שעובד באוטומציה, מאוד מאוד קלו להכניס עוד קצת אוטומציה. אוטומציה של הפתחת מידע, אוטומציה של פרפורמנט, מחר נרצה עוד דברים של פרייבוסי, הכל אפשר להכניס. דווקא, מי שעדיין לא עבר לאג'הל, יותר קשה לו עם זה, כי אין לו את העולם הזה, הוא לא, הוא לא שם. וכמובן אנשים, זה דורש שינוי, זה דורש שינוי ארגוני, זה דורש מאנשים להבין את החשיבות של זה, זה דורש הדרכות, זה דורש הדרכות גם פקטיות, וגם הדרכות ברמת ההנהלה, שלמה צריך לעשות את זה? אבל בסופו של דבר, ואני חוזר על המנטרע הזאת הרבה, בשנה האחרונה, sign-off is part of good engineering, בכל ענף שתסתכלו של הנדסה, ככה עובדים. יש תהליכים מסודרים, יש acceptance מסודר, ואנחנו איבדנו אותו לגמרי בתוכנה. הכל זורקים, דוחפים, כמו כאילו לא אכפת משום דבר, ואנחנו צריכים לחזור לבסיס של הנדסה. זהו, שאלות? אתה יודע? שאלות? כן. אפשר לעשות את זה בלי שנות החוקים, אבל אתה כארגוני יכול להגיד, אני רוצה לייצר תוכנה יותר טובה, ולעשות sign-off. אני חושב ששינוי החוקים ייצר דרייבר שדוחף את הדברים האלה. אני חושב שאנחנו נראה, אבל עוד פעם, חוקים, אני חושב שהחוקים של מדינה זה רחוק מאיתנו, אני חושב שנראה רגולציה יותר מצד הרגולטורים הרגילים. הפי-סי-אי וכרו וכרו, אנחנו נ... טוב, סליחה. נראה יותר רגולציה שמתייחסת גם לתהליכי הפיתוח ולאיך אתה עובד ולכמה אתה בודק, כי כולם מבינים את זה, כולם מבינים שיש לנו בעיה, תסתכלו היום על PCI, כן? אומר, תעשה בדיקה, תביא אודיטור, איך זה רלוונטי לתשעים וכתישה אחוז מהתרי האיקומרס שהם כולם agile ודוחפים קוד כל יום. עושים אודיט, שעה אחר כך, הם כבר מחוץ לקומפליאנס. אנחנו חייבים ללכת לעולם שבו התהליכים האלה מוסדרים, כן? אז יש פה כמה... יש פה כמה תשבעות קוגול. אחד הדברים שטובים בסיינוף, זה לא רק סכירותי. זה סכירותי, זה קואליטי. אתה יכול, על באותו מאמץ, אתה כבר מקבל, כמה דברים. ונכון שיש ירגונים שהם עוד לא שם. איך מביאים אותם לשם? חלק זה שכנוע, חלק זה דרישות, כשהלקוחות שלהם יתחילו בפרוקורמנט-לנגויץ שלהם, לדרוש מהם קריטריונים יותר גבוהים? כי היום מאוד נוח... באמת, היינו עכשיו, עם לקוח, כשהיה לו תוכנה, כאילו, רכיבי תוכנה, שהוא קנה מזה מישהו, ומצאו באמבולנרביליטיז, בעצמם, הם עשו אריצו טסטים, מצאו באמבולנרביליטיז, והוא אמר, אין בעיה, אתם רוצים לתקן, תשאלמו לי עוד, אני אך, כאילו, זה שעות, זה בילבל, אבל אתה עשית לא טוב, אבל זה, בחוזה, אין את זה, כן? אז כשהתחילו לבוא דרישות מצד הלקוחות. אז מאוד מעניין, מי שלא מכיר את צינופס, צינופסיס התחילה את דרכה בעולם של, ועדיין רוב הפעילות שלה, בעולם של תוכנות לתכנון צ'יפים, וכשאני מדבר עם המנכל של צינופסיס, שהוא בתעשייה הזאת 30 שנה, הוא, זה מדהים לראות את הפרספקטיבה, כי הוא מספר, זה האותו דבר, ב'צ'יפים, המון המון חברות צ'יפים, חלקם קטנות, הייתה תקופה שהלפי חברות צ'יפים, כן, במים שנוצר, עשים לי קונבלי, המון סטארטפים של צ'יפים, ורובם עשו המון בלגן. מה שקרה, מי שלא למד לעבוד מסודר, ומי שלא התחיל לקנות תוכנות וכלים ומתודולוגיות, שמפשרות לו לתכנן צ'יפים, בצורה שיכול לייצר אותם, ולא לגלות שעה לתוך השימוש שש בימבגים, שרד, כן, אינטל, אפל, סיסקו, וכו. והרבה מהיצרניות הקטנות האלה, מתו בדרך, או נקנו או נאכלו, אנחנו, זה לא תהליך של יום אחד, אבל התהליך הזה, וכמו שאתה אומר, כשרואים את הלקוחות שכן עובדים ככה, וגם לנו יש כבר לקוחות שעובדים ככה, זה נראה אחרת, התוכנת שהם מציעים נראה את אחרת. כן, אני גם הזכרתי אופן סורס. מה, נכון, אבל לך אתה, אז קודם כל אני אספר בצד, יש לנו פרויקט שלנו שנקרא סקן, כשאנחנו נותנים את כל הכלים שלנו בחינם לתעשיית האופן סורס, ומי שרוצה לשמוע הזאת, שדבר איתי באופליניין, ואנחנו מאוד עדים פרויקטי אופן סורס, להשתמש בכלים האלה כדי לשפר את מה שהם עושים. זה נכון, שכשאני לוקח אופן סורס, אין לי ליביליטי, אבל חלק מהעבודה שלי, לכן היא להבין מה יהיה שם, ואם צריך, מהצד שלי, לעתוף את זה במנגנוני בקרה מפצים, ולנתר את זה. אחת הבעיות, אני לוקח אופן סורס אין בבון ליביליטי, זה נכון? עכשיו, הרזתי אותו, כימפלתי אותו, ארבע שנים, אף אחד לא תורך להתקן את הגרסה של האופן סורס, שייתמש. זה די מדהים. יש לנו אתר חינמי שנקרא בומטאוטל, אתה יכול לקחת כל בינרי לעלות אליו, והוא אראה לך את רשימת כל הפקצ'ים שבתוכו, הוא לא נותן לך יותר מדע, אבל אתה יכול לחפש לבד, אתה תראה איזה גרסאות ישנות של פקצ'ים יש במוצרים, שחברות מחובדות. אני לא מדבר על כל מיני תשוקומו כחברות, גדולות ומחובדות, תעשה תרגיל, אתה לא זוכרת יורד שלך למייל, אני אגיד לך מהיורל, מעניין לראות. אני חושב שאנחנו הולדים, והפאנל מתחיל בחדר השני. תודה.