 Så i dag er det altså Antressin Melsen som har vært kollegaer med meg i mange år, som skal inlede. Du var jo her i mai, hva er det å snakke om, så sørgelsen er noe her. Vi har lov til å følge med dere, vi viser det. Ja, det var her med YouTube. Så det er ikke så lenge sin du var her sist. Men det er altså sånn i alle forskninger, det kan jo kanskje du, Antressin, sin og meg, måtte. Vi har hatt et levekostprogram i Frans Tjølands levetanksefond, og der ingår et prosjekt om barns levekor for hverdagsliv. Og dette er jo faktisk et prosjekt som Senter til Iksdelen har støttet, for å få enda mer fokus på det kraftspastiktive eller som kanskje gjør en respons. Det var takken eller å gå inn og finansiere og styrke den biten der. Ja, og du er sosialer, og du står nøyd om Dr. Rødslød, og ja, du kan kanskje si noe mer om det selv. Du har en kompetanse om prosjekten, og sånn når du innleder, så, Hver er det god? Takk. Jeg tror at jeg trenger å si så veldig mye mer om meg selv, men det er et ting kanskje jeg liker godt i denne sammenhengen, og det er at jeg er mor. Det er ikke sånn ting man skal flesje i som professionell sammenheng, men i denne sammenhengen synes jeg det er vesentlig. Jeg er mor og har tre unger. Jeg er jente og to gutter. Og når jeg skal snakke om jenter og gutters hverdagsliv, så er det liksom umulig å også på en måte se forst om hvordan man gjør det selv, og hvordan hverdagsliv er hjemme hos oss med de unna og sjøl. Og hvordan vanskelig det kan være å tenke sjøl i råd med sånn som mor og vansne egne barn. Men ellers, jeg jobber her i fem, seks år, noe sånn, og er uten og sosialager. Den krassi litt mer om prosjekt etter hverdagsliv. Det stemmer som Alina sa at det er... Jeg har veldig mange frøyler, men mange er på en måte bare et billede. Vi trenger ikke veldig så lenge ved hver forhold, men dette er jo et prosjekt som er kvangtistativt, så det er statistisk material vi bruker, og det er litt fremmel som jeg føler meg litt fremmel i materialen på den måten. Det er vant å jobbe kvangtistativt. Men det er veldig spennende hvor det gir mange ingang til ny problemstillinger. Det synes jeg er veldig mange spennende problemstillinger. I mitt perspektiv må man gå dyker inn og prøve å forstå mer. Men her gir det. De kaker seg ut om problemstillinger. Vi har en rapport. Rapporten ligger også på nettsyn vår. Så har vi noen ferdig trykk rapporter. Det er det utenomte i Sensan kommuner, fordi jeg og en av kommunene som har vært i Nolverte i prosjektet. Dere er kommunen. Men vi har fløves i noen som er spesielt interessert. Så kan dere få det. Yes. Først å si noen om unna søkelser. Som Alina sanns er det, vi har et levendorsprogram i agdeforskning, og dette prosjektet er en del av denne programet. For å måle, er det å få mer kunnskap om vansleven korveringslivet. Vi vet en del om voksnesleven korv, i hvert fall på indikatornivå. Man vet jo aldri hvordan leven korv utdater seg i praksis. En ting er å vite hvor mange uført de er i en kommune. En helt annen ting er å vite noe hvordan folk egentlig har det. Men i dette prosjektet har vi vært opptatt av barn. Og ikke bare leven korv og levenkorsprogram, begrekt er jo kompleks også, men vi har knyttet i tilvandsverdagslivet, hvordan, hva man gjør i sin hverdag. Og rent sånn analytisk, så har vi brukt allart stelferdsbegrep som inngang, og han skyller der mellom det å ha, det å være, og det å else. Og det å ha dreier seg om materiell velferd, det man har eiendeler og finanser, å være handler om deltagelse, sosial deltagelse i stor grad. Politisk deltagelse kan også være, den typer, så der man på en måte blir et samfunnsmedlem i større grader i samfunnet. Men så elsker dreier seg om sosiale relasjoner, og hvordan man har det med folk uansett. Så det er liksom den forståelsen vi har lagt i grunn. Levenkor, når man bruker en side levenkorsbegrep, så dreier det seg veldig ofte. Bare det å må ha, altså om man har finanser, og den type ting. Så det er derfor vi på en måte, vi har valt å få en levenkorsbegrep, for det krytter seg til dette levenkorsprogram, og levenkorsforskringen, men vi har en utfyra forståelse på det. Så er du der finansiert, de to kompetansefonderne i regionen, og sent på likstillingen. Det er vi veldig glad for at vi også er med. For det er legitimert, så spør du noe søkelsen, ja. Det er altså i denne sammenhengen, så har vi henventer oss til 10 ringer. Vi har sent ut et spørgesjemme, eller vi har vært rundt på skolen, det sammen med 54 skoler som du står her. Vi er 12 forskjellige kommuner, og vi har vært inn i 50 krasseger. Vi har haft det stedet på datensamlingen i på alle skolerne. Kristine har gjort et del og med, og så har vi vært et prosjekt inn. Det er viktig å nævne, så Kristine svarsteg har vært med, vand i hverdagen og vært i centralt. Patrine bakke og ungen kvamme, begge de to er i svangerskassklemmesjonen, men de har vært veldig aktive, spesielt i renerateringshandelsfasen. Nå har det Cecilia Jensen, også med et tidlig tidspunkt. Ja, det har ikke vært gjort mange kvamtissativer, og spørre skjemaer og søker som planteringer. Og mange ryster på hovedet, og tenker at det kan dere ikke gjøre det. Det er vanskelig vanlig. Man pleier det anbefales strengt at ikke heller. Man anbefaler ofte eldre barn, for den typen selvadministrært spørre skjema som man kaller det. Små barn anbefaler man ofte at man skal begynne stoktererte intervjuer i stedet. Når vi valgte likevel å gjøre på spørre skjemaversjonen, første og femste selvfølgelig for det vi ønsker et sprett, det grunnlaget, vi ønsker mange svar. Og så gjør vi det sånn, at i utviklingen av de spørre skjemaer, så hadde vi inne barn, vi stilfromulerer spørsmål, hjelper oss til oss for å finne de gode ordene. Det var veldig nytt. Vi ender mye på spørre skjemaer etter den noen der. Da hadde vi inne flere barn i alderen, de yngste var nye, og de elste var vel, jeg tror, buss og elste. Elve. Og så hadde vi barn som både gutter og jenter, noen barn som man inn og bak kvun, og prøvde å sette sammen en gruppe som var litt sammensatt for at vi fikk på noe god hjelp til det. Og det har fungert overrasken godt. Det kan jo på en måte betrakke det som et eksperiment, når vi har gjort det på den måten, men det har fungert veldig godt. Og det som gjør det litt unik, det er en ting at det er de tidgjøringer, det andre er det at vi kompner disse skjemaer til barna til voksenskjema. Så det selvfølgelig nævner det også at en av grunnene til at det fungerte bort var at vi var til stedet. Det var veldig avgjørende for at det fungerte som det gjorde. For eksempels oppdager vi da at det er en begrepp som helse. Det var veldig vanskelig for tidgjøringer. Vi visste ikke hva helse var. Så det var til stedet å forklare hva det handler om. Det var viktig. Når barna deleverte inn skjemaer, så fikk de med seg et skjema hjem til foreldrene med svaret konflutter. Så kom de svaret direkte til oss. Så som dere ser, så er det lavere svaret respons fra foreldrene enn fra barn. Nå er det lang vei fra Døra til Bostgassar. Og en annen ting kan vandla om at det er mye som forsvinner i Ramsen. Vi kan enda lengre vei fra skolen og gjennom fra Seken å sjøke opp til sjøkkenmålet. Så har vi gjort dette i 200. Første runde så gikk vi inn i de knutepunktet kommunene. Kristiansand, Lillesandssøgene, Sondalen, Vennes, Eivland og Birkenes. Og den rapporten som vi har her, det er basert på det materiale. Så fandt ut at vi ville utvide det. Og imprullerte det i neste fas. Det var bare kort tid etterpå, men vi har ikke vel vært så skrevet to separat rapporter. Så skal vi koble litt på andre dimensioner enn det vi tar opp her. Og de andre kommunene er det Arndang, Grimstad, Fuland, Mandral og Lindesnes. Hva skal vi si om det? Jo. Dette med svapersen. Vi fikk mye høyere svapersen til første runde enn i andre runde. Men likevel, så må dette bevegde en god svapersen på den type undersøkelsen. Veldig ofte så liker du under 50%. Så vi er egentlig veldig oppe for meg. Jeg tok meg et karta. Bare for å vise hvor litte det er likevel vekkere av agder. Så når vi snakker om barnsdelen hvor vi er agder, så er det likevel en litt mindre region enn hele agder. Så det vi snakker om, det er i Jentos og Gutters standarpakker. Man skal forklare deg hva de er etterpå. I Jentos og Gutters deltagelser i organiseret aktiviteter. I Jentos og Gutters relasjoner. Det er for en smakig bit av disse tre ting. Vi går ikke sånn veldig dukt blad inn i altene. Så vil jeg gå litt dypere inn i det som jeg kaller her da for intellect som er veldig ivar. Det dreier seg om hva gutter og jenter gjør i fritiden når det gjelder intellektuelle aktiviteter som å lese, skrive, gjøre lekser, og hvordan de opplever å streve. I hvilken grad de opplever å streve med skolen. Så vil jeg gå enda dypere inn i dette som lese en barnsarbeid hjemme. Det har sin prognomatiske råsak i at vi har skrevet jobben artikel om på hva det feltet. Det er politiske råsak i at jeg tror det er mye å grippe fast i hver. Jeg tror det er mye i barnsarbeid hjemme som er interessant i et slikestilingsperspektiv. For det reiser en del problemstillinger som knyttes hjemme sværende. Den er så vanskelig å få tak i informasjonen om hva som skjer hjemme. Så det er som at jeg går enda litt dypere inn. Så slutter vi med dette med fremtid. Hva har de sett på oss? Jeg synes jo alt er spennende. Men det er du. Dette er klart ikke begrenset at det er for det er så mange ting jeg har lyst til å si egentlig. Vi har først standardpakker. Her ser dere. En standardpakke. Nå bare forklarer dere hva det er først. Nå bare finner du en tater mine for å oplegge meg riktig her. Når det begrepes standardpakkeblendt, det knyter seg mye til som forbrukssociologi. Når det ble introduceret så dreide seg om det som er normativt forventet å ha. Det folk mest har. Og som det er på dag en slags fællig enighet om at man bør ha for å være en del av samfunnet og for å være normal. For å bruke et sånt ord på det. Og i prakset så brukes det ofte når det er mer enn otte enn ti har det og så hvis otte præsent har det så må man regne det som vanlig. Det er det vanlig å ha forventet. Og det som er et politisk perspektiv så har denne standardpakketenkningen blitt lagt i grunn på sifostandardbusjett. Og sifostandardbusjett brukes der kan man beregne hvor mye utgifter man forventer seg har i et husål. Og man tar hensyn til alle. Man tar hensyn til sjøn. Og man kan for eksempel regne ut hvor mye en familie med morfar, en gutt og en datter på hennomsvis ti og otte år og mye mange utgifter de har. Og dette leges til grunn blant annet når man skal beregne sosiale oppstattelser. Så dette er på en måte politisk fundert tenkning også. Ja. Og hvis dere ser her så er det som ingår i begge standardpakket, det er sykken. Det er det mest vanlig. Neste alle har det. 99% Mobiltelefonen er blitt kjempevanlig. 95% har det. Det er overrask av studenten. Men så vanlig er det blitt. Skige vanlig her er det bitter ganske jeg gutter en jenta. Men det er 1% poengsmusjilla. Så hos er det samme. Og så en Gameboy. Der har vi på en måte alt sånn holdt spill. Det er så PSP og sånt. Nå kaller vi det Gameboy her. Siden vi er i denne alle. Så ser vi også at de ting som er felles og har begge både gutter og jenta også skjøyter og bøker. Men her er det større forskjell. Det er vart og syngelig å gjøre det litt større for jenta. Det er litt flere jenter som har skjøyter og bøker enn de gutter. For bøker så er det Skulle jeg si. Ja, bøker så er det 8% av jentene som har 80% i jentene. Som har mer enn 15 bøker som vi eier selv. Det er også Når vi er i en Playstation som ingår i begge standardpakker så har gutter mer. Ofte er det 92% av gutter eller 81% av jentene. Så der er det ganske større forskjell. Men det er noen ting som ikke er i begge standardpakker. Og det ene er Lego. Det er bare gutterne som har det å si. Men for jentene så har de Bamsor Hosebamsor. De har MP3-spiller. Eller eventuelt en iPhone. Nei. Kunstsaker. Det er brukt ved bred gategorier som blir set med pensler. Og utgledningsteg. Så Dette gjenspiller er også av hvor gutter gjør i fritiden sin. Vi ser også at det er flere jenter som har på musikk. De har ofte på musikk. Og det er flere gutter som ofte bygger med Lego. Så litt mer i tallet ser dere her fordelingen på hvor mye de har. Her har det rangert der om det er egentlig det beste måten å gjøre på. Men rangert dette var som det mest vanlig for jenter og gutter. Så brukt vi de fargan som på en måte vi forbinder med gutter og jenter. Men da kan vi jo på en måte ikke se det som godt i forhold til hverandre. Men det er for bare å leite litt i det. Men det kan være mer for generelt. Så det er interessant å legge merket til at fritidstyr er så høyt på listet for begge skjønn. Når både sykkel, ski og skjøytter og det er i hvert fall de to siste ting om sykkel, ski og skjøytter man har tenkt på som typisk norsk. Det har jo altså mange skoler har kjøpt inn ekstra usyra den type ting for det forventes eller man tenker at det er ikke nødvendigvis en del av sandarpakka for bare med en fremtidig bakfund. Men det er viktig å bytte merket hvor vanlig dette faktisk er i norsk hjem. Og fritid. Dette kan man jo også holde et eget forhold og betydningen av friluftsliv i norske hjem. Og så er det altså interessant å si det. Det kommer kanskje til å løve fram på den andre at det er først og fremst for det typiske lekene. Typisk gutt og jente ting, at vi finner bestørste forskjellene. Og når det gjelder nye ting, ting som på måte har kommet på marker i nye tid, så er forskjellene mye mindre. Så kanskje kan det bety at bansforbruket er ferd med å gjemnes litt mer ute i en sånn kjønsperspektiv. Men det er kanskje også en søkt forklaring. Men den kan man tygge litt også om vi skal komme opp noe mot å rige. Så det er veldig spennende. I fritiden. Balspill er mest vanlig bland gutten og også bland jentene. Og i tillegg så er det veldig mange jenter som er fordags. Vi vil lage det en præsentasjon for skolen som vi sendte tilbake til og som vi kunne bruke. Så da gjorde vi litt mindre kompliserte med i Shanghai. Så her er den kompliserte versjonen. Der som den stjerne, jeg glemte å si det i starten, det betyr at det er en statistisk signifikant sammenheng med skjønn på et 5%-nivå. Her har vi gjort det riktig. Det betyr at det er 5% eller mindre chance for at det skyldes til felligheter. Og som en viktig 5%-sonsynlighet så er skjønn en veldig viktig forklaring på den forskjønnelse. Det blir det riktig forklart. Christina er spesens ekstremt. Balspill er ganske to forskjønt på gutter og jenter, men likvendt så er det vanlig for begge skjønne. Men hvis jeg ser i lengre leder hvor det ser på tramene, så kan det ha en større repertoire i gutter. De driver også med danspallett og tur. De går i kor. Det er slags der at vi ser at det må bli likt på 15% av jentengå å ta individuelle spildtimer og 13% av gutterne. Men gutterne, det er stor avstand fra Balspill til Speide. Så jenterne ser ut til å ha mer å spille på. Så er det på en måte Det er også veldig få som driver med noen ting bland gutten, og det er flere jenter som driver med litt mer spesielle ting som tennis for eksempel, eller kunst og håndtverk, teater. Så vi vet hvordan det er et større repertoire for jenter. Også når vi gjenter musikk for å kommentere denne, så ser det også ut for å være med i gruppe aktiviteter. Kor korps. Vi tar også mer individuelle spildtimer. Men for gutter så er det kor korps mindre vanlig. Det er verkt som kor. Men jenter som sagt også diluter mer til musikk og virker som på noe mer mer centralt for en jenterpartiet. Vi går litt over på relasjoner der. Vi har hatt å ta med to ting. Det ene er at vi uter barner når de er glade for noe. Hvis det skjer noe gøy, hvem deler de det da med? Hvis børte de hvem de går til når de er leise for noe. Hvis de er bekymre eller leise. Så jeg skal ta med det. Også skal jeg ta med noe som går på mobbing. Det her er noe litt i prosent. Altså den axene på høyre venstre siden. Det er prosent. Og som jeg ser så er mor. Den som alle barn går mest til med gledere og sorgere. Vi var egentlig overraske hvor stor forskjell det var. Både gledere og sorgere så går de mest til morgen. Men det er spesielt for sorgere eller bekymringer da. At mor på måte blir veldig spesiell. Også er det en desideret første de går til. Og kanskje kan det reise om den krokse i beredskapen som vil ha blitt lille å skrive om. Også dette med den tyngeligheten emosjonellt og fysisk som mødre. Dette kan ikke jeg lukke om da. Men dere som kjenner sildet kan du på måte henge den verklappen litt på. Det kan kanskje bruke den knaken og se om det gir mening. Far er den som barnet går mest ofte til. Og her ser vi også at det blir ikke mer en gutter og jenter. Men så ser dere at jenter på 30 plass kommer å vendre. Og så ser dere at jenter i mye sorgere går den gutten mot å vendre. Og i det helt vart så ser vi det at jenter i mye sorgere går den gutten ofte deler sine sorgere bekymringer med andre. Det var like en av de helt glede. Men det var like en av de også her toppen jenter lister. For det er de måtte gradere på måte hvor ofte i en sånn tredje etter hvor ofte går du til noen ofte, noen ganger, kjelder, og sånt. Det har vi sett første hømst ofte. Men det er ikke sånn dette med den så forskjellige mor og far. Hvis dere har spørsmål som går på med forståelse av det som kommer fram så bare sier det at det er sikkert veldig mange tider så vi har bestett for vanlig sånt. Ikke si noe nå. Det er en dette på. Jeg håper dere har lyst til å kommentere mye. For gjelder mobbing, jeg tar det med for at det er typisk sånn mat for media og mye slivrig om deg. Her ser vi at borgere, gutter og jenter opplever å bli mobbaplagget. Det mørkeste er mange ganger. Det midteste delen er noen ganger, 49% som har opplever å bli mobbaplagget og den lysteste delen aldri. Og samme for jenter. Det ser ut at det er ganske liten forskjell. Det spørsmålet de blir stilt Hva har du opplever å bli mobba eller plagget av andre? Og så ble det bare dette svaret i nativa. Ja, mann, og ja, noen ganger, nei, aldri. Når det gjelder spørsmålformuleringen, vi kan ikke trolke dette som at mobbinger skjempe ut dette. For vi spurte dem om de blir mobba eller plagget, og noen bare pakker på å si, ja, borgere min plaget er det eneste dag. Så at mange borgere har lagt forståelse til grunn som dreier seg om det vi ofte kanskje heller vil omtale som søskenegling og den type ting. Det bakes også inn i dette. Så vi er kanskje egentlig ikke så godt. Vi fikk dem opp til veldig store utslag. Det er ikke sikkert at vi skal flesje denne her så mye selv om jeg dere gerne vil ha det. Men det som er interessant med dette er å likevel skjønns forskjeller nede. For det er at her er det jo interessant at det er så likt. Men når dere ser på denne, det gjelder hvem om de noen har mobba eller plagget andre selv. Og det er her skal det mye ærlighet til for at man svarer for selvfikt, for at man svarer for det. Men vi må fortsette at man gjør det. Og her ser jeg at her er det en viss forskjell. Kanskje ikke sånn eksplosivt stor, men gutter praterer ofte en jenter at de har et mer på mobba og plagget andre. Det som kanskje gjør det enda mer viktig å ha fokus på det er at mange av de som mobba, også er mobba og fle. Og vi unnsøkte, altså så på hvilken kvar mellom de som korrelasjon mellom de to variatorne. Og da fannt vi at det var en sterk, signifikant korrelasjon. Altså det betyr at har du opplevd å bli mobba, så har du sånn, nei, feil. Har du opplevd, har du lagt ned for mobba og andre, så er sandsynligheten stor for at du også har opplevd å bli mobba selv. Det blir ikke samme utsag hvis du tar dem utsatt vei. Kan du si det er en vant? Har du vært med for mobba eller flere andre, så er sandsynligheten stor for at du også har opplevd å bli mobba selv. Yes. Så tenkte jeg at vi hopper å gå til skole av vei. Nå går vi litt mer i luktene. Det er ikke tilfellig at det valgte det å illustrere dette, for vi finner på en måte ingenting nytt. Det blir kjellig å si, men vi gjør ikke det. Det tenkte jeg skal vise dere illustrasjoner som diameter som er egentlig gått med å utmærke det vi allerede vet. Gudter strever mest. Og de er også minst aktive når de gjelder skolen av vei. Og vi finner et forskjell som er størst for å skrive. Gudter strever mest om å lese. Så ser jeg her, det er flere gutter som rapporterer at de ofte eller noen ganger synes det er vanskelig å lese. Det liker vel ikke, her er det ikke sånn Når vi gjem å koncentrere seg, så finner vi at det er en statistisk signifikant sammenhengelsjøm som den skal gjerne deroppe i oss der. Det er forskjell om det større. Men det som også er viktig å grippe at jeg har gjort en veldig stor andel faktisk opplever at det er de strever med å koncentrere seg. Forsjellene er størst når de gjelder det å skrive. Det er betydelig flere gutter enn jenter som strever mer med det å skrive. Hvis vi går om til å se for hva de gjør i fritiden, for vi har spurt det, de som er interesserte på formelsespåre skjema er også i denne rapporten. Men de blir spurt om organiserte fritidsaktiviteter men så blir de også spurt om rekke uorganiserte aktiviteter. Hva de gjør i den tiden som den ikke har noe fast. Og da var det uansett hvor ofte strever det. Og det er det som er utkansk på dette. Vi ser her, hva er svaret til alternativene også. Hvor ofte leser du i bøker eller blader? Mindre enn en gang i mån. En til tre ganger i mån. En til tre ganger i uke eller ofte. Og som dere ser, så er det flere gjenter som leser ofte en gutter. Altså ukentlig da. Så er det usikker at om de på en måte for egentlig sei om dette, alle leser det hver dag. Men dette, det er bøker og blader. Det er fritidsaktiviteter. Så det er ikke det å les i skolen samme vei. Men det er noe de måtte uansett aktivt nå å hente fram. Det skriver altså egentlig en skriver også mest. Som dere ser her, her er jo forskjellen veldig tyggelig. Og for å spille litt på min egen erfaring som mor. Så har vi nye og gamle jenter. Hun sitter ofte der på kvelden. Og så skriver han, jeg kunne virkelig ikke falt min elve og gamle gutter å gjøre. Men det er ikke mye barn som er lagt i grunn her. Det er jo faktisk mye som er så svarte. Men det er jo interessant. Og oppseverer det ikke vel. Man blir jo god all kværnere. Og det er jo godt gralt. Det er jo aldri svårt en gang at jeg var en skriver fri. Nei, det er jo mye. Skål. Skål. Og hjempen gjør også lekser. Det er jo veldig mange. Det er jo veldig oppløftende derfor. Det er det som kommer fra skolefekt. Det er så mange barn som faktisk gjør leksen siden hver dag. For å sette det, vi har lekser fire ganger uke. Det er jo veldig mange. De gjør leksen. Men jenterne er inførerende gutterne. Som sagt, det er kanskje ikke så veldig mye nytt. Men her fikk vi det nok en gang dokumentert at det er forskjell. Og det som kunne være interessant, var jo selvfølgelig, at vi skulle ha noe samling med. Vi skulle kunne samling, akkurat samtidig spørsmål, noen år tilbake. Nå er det vi skriver denne rapporten. Det er jo at vi mener at det kan skjelle. Man må vurdere under å søke det. Vi vet for lite om hva som skjer i skolesektet. Men man bør, i hvert fall, merke på denne forskjell for gutters læsopp læring. Eller gutters læring. Vi vet jo at det er prosjekter som gutteprosjekter på lesing. Men kanskje også andre ting. På skrivning, for eksempel. At man bør tenke litt gjennom retningen der. Og så kunne man jo da under å søke det gjennom fem år. Det er jo vår store drøm at vi skulle kunne gjøre en sånn under å søkelse gjennom fem år. Enten med samme tidringer, eller med samme år skulle, og se om noe har endret seg. Men det trengs penger for å få til det. Yes. Vi kan jo slakke mer om det. Nå skal jeg legge for mye i føringer på tolkning og diskusjon. Dette er sikkert mange som har mye mer å komme med også. På hva det er. Så vi går ut og ser på det med hjem på gutters hjertets arbeid. Nå er det som jeg synes er blivt veldig interessant å gjøre det. Dette skal være rolig oppgave om å sige det. Det er sikkert derfor. Jeg er litt i overkant til at jeg ser på dette om å måre. Men det som jeg synes gjør det veldig interessant. Det er at barns arbeid er usynlig i smogat. Og hvis vi husker tilbake til før kvinnefrejøringen, så var kvinne oss arbeid også usynlig. Og det ble ikke reina som produktivt. Det som vi ser på de bildene her, så ville man kanskje ikke satt at disse barnearbeider kanskje måske var slå opp. Det er på en måte, så er det med hans arbeid, så kunne man sølte med vandet. Det er en alternativ måte å snakke om det på. Og midteste bildet er det kanskje troes som tar følge til skolen. Det er ikke noe vendig hvis sånn at den ene passer om noe andre. Hvor på det siste ser det en spesial i å ha en hund, at han er ute og lek om hundet når han går til hundet. Men hvis det hadde vært voksemenskere som gjorde dette, så hadde det jo vært noe som var produktivt, nødvendig, en nødvendig ting å gjøre det. Så det er noen måder vi betrakter barnearbeider, og barnearbeider vi betrakter barnsaktiviteter. Og dette knyter seg til en hel sånn being, bekomning, debatt. Altså, hva er barn? Er de jumen beings som fortrupskriver? Eller er de jumen bekomning? Altså, er barnearbeider nå, vi skal putte kunnskap inne, og så skal de utvikle seg til å bli et eller andet som vi har stimulert. Og barnearbeider er bare en fase på vei til noe annet. Eller har barnearbeider en egen at de ser sjøl. Det er sånn... Når vi skal se på arbeid, så ser vi at mye er det, at barn faktisk gjør veldig mye. Om veldig mye arbeid som... Det er veldig vanskelig å se for seg at det er ikke på måt å ha en produktiv verdi. Hvis store søster følger lillesøster til skolen, så slik på mor og gjøre det, hvis lillesøster er så liknet om å følge. Så det er klart at det har en produktiv verdi. Men det er jo det. Hvis vi gjør det, så reiner vi det ofte som gøy. Det er noe enn barn gjør for mor og sjøl. Det er gjort veldig lite forskning for barns arbeid. Men det er lille som er gjort, viser funnsensam svar med vårt. Altså at det som er gjort er kvantitativ forskning. Blant annet har det vært gjort, altså barnet sin nye år har svart på tidsbyggsundersøgelset. Det som er interessant, hvis man går inn og ser på de der målingene, altså hva de har svart på da. Så det er jo tilpasset barn. Og etter spørsmålen er sånn, har du leset for et barn? Det er klart at der er nye ringsresvar for det. Det er klart at det ikke mange av de har leset for et barn. De blir jo gjerne leset for. Så det passer ikke på de. Men likevel så ser vi en del av de samme munnsaren som vi ser her, selv om svaren på mor. Det ikke var godt til oss. Så det vi ser, når de gjør hosarbeider, så det vi kan omtale, vi har seks indikatorer her. Det ene er å lage mat. Det er å vaske rydde. Det er å smøre matpakker selv, til seg selv, ikke til andre, men til seg selv. Det er å gå på butikken for foreldrene. Vi har et eget spørsmål på det å gå på butikken med venner. Så det er ikke det der jeg har sagt her. Når de går for foreldrene for å kjøpe noe som familieinthenger. Nå så har vi også to spørsmål på det å passe søsken eller passe dyv. Vi kommer litt tilbake til dette. Og vi har på en måte skilt disse da, i dette betenner vi som husarbeid, for det andre betenner vi som omsorgsarbeid. Og så fikk mange fra hodkonfranser presentert. Det er så mange som mener at det å passe dyr kunder kan være omsorgsarbeid. Og i tidsbruksun og søkelsen så placeres det som ved likoholtsarbeid. Vi bruker at det helst er omsorgsarbeid. Og du kan også, det er også her et kylde som går på dette med, altså en ting er hva du gjør for husholdet og en annen ting er hva du gjør for deg selv. Og hvis du tenker på det som er å smøre matpakker, er kanskje noe litt annerledes enn det å lage mat eller vaske rundt logometikken for husholdet. Så det er også enormt noe man kan gå inn på hvis man ønsker det. Den poenke her, er at igjen så ser vi det her signifikante forskjell av mutter og jenter, statistisk signifikante forskjell. Og det er det som vi finner i andre uansøkelser. Så både når det gjelder barn, internasjonale uansøkelser, og når det gjelder voksne, det er jo denne fordelningen voksne som har uusarbeid. Det finner å gjøre mer enn den. Hvis du går på uansåksuppgave, passe dyr, passe søsken, så ser vi at forskjellene er mindre. Her, ren sånn statistisk, så har vi et mindre utvalg her. Fordi, altså her ser dere at det er veldig en prosent salt, at det er jo likevel veldig mange prosenter i utvalget som passer dyr. Men her har vi holdt uten, fordi som sier at det gjør mindre en fyr ganger i uka, for da har vi antatt at det ikke er radio. Og sammen med søsken. Sånn at her har vi lavere grunn, altså den enn den er lavere, vi sier at den er på en måte et total utvalg, det ene høytten du har. Her er det for dyr, det passer dyr stedet 795, og fordi jeg passer søsken stedet 584, som har svart på dette. Så blir det også vort utenfor de andre. Vi tenker at når de ikke passer søsken mindre, eller når de passer søsken mindre enn fyr ganger, det betyr at de ikke har mindre søsken, som er redd i den alderen vi kan passes på. Men det passer dyr, er veldig vanlig at de som har dyr. Men det som blir møssig sånn til tjønsperspektiv, er jo at ikke de samme forskjellen kommer fra meg på samme måte som innvoksningen å sjone igjen. Det er på det feltet som reiser om så for barn at Fedre er kommet mest på barn. For du ser kommet for sørge muskulinitet, og umsvogsmuskulinitet. Her har vi den som nest. Så spurt vi barnene. Hvor viktig er det jeg må svære til å hjelpe til hjemme? Og dette går for barnens egne. I hvilken grad føler barnen en forpliktelse? Eller at det er en forventning om at de skal hjelpe til? Her svarer gutterne at det er, 24% svarer at det er veldig viktig, 39% svarer at det er viktig, og 32% svarer at det er litt viktig. Så det er mange som synes at det er veldig viktig. Men her ser vi også en ganske betydelig sjøl som sjøl. Så jenterne opplever i større grad en gutterne en forpliktelse om at de skal hjelpe til. Så man spørser om hvordan det går i dette paper som vi præsenter og som vi jobber videre når forfølgetikken. Hvordan skal dette forstås? Hvordan kan vi forklare dette? Og så har vi den først, så ønsker vi å begynne å se på hvordan det gjelder ulike sosialiseringsstrategier eller ulike sosialiseringsideologi overfor sine døttere og sine sønder. Og det gikk inn i forældre skjemaen. Dette er jo det forældre til de samme tieringene som har slags. Når det gjelder sosialiseringsideologi så er det på en måte det er en ideologi. Det er bare hvilke forståelser man baserer seg på eller man retter blikket sitt mot. Men det sier jo ikke noe lendig hvis noe er hva man gjør. Men forældrene blir vett om å ha sitt barn og som vi fylt ut spørsmål skulle de ha sin tiering i vundet. Sånn at vi må fortsette at de svarer for hennes vis en datter eller en søn. Selv om de kanskje har andre barn som har et anskjønt. Det blir ikke noe eksekt mål men de kan gi oss en viss indikator. Det første spørsmål er at vi har en liste med tolv forskjellige dyrer eller tolv forskjellige kvaliteter og egenskaper som de måtte velge mellom. Du kunne velge ut tre som de skulle køse opp av. Nå har det tydeligst ikke mot etter det. Det var 11 eller 12. Vi har ikke køstet opp alle mennesker. Hva ser vi at? Vi valgte disse treder som kan knyttes til arbeidet. Ansvaren er et hardt arbeid, lydighet. Hvor viktig mener du disse egenskaperne er for ditt barn? Er hun lærre og betanke på hans enn hennes fremtid? Ansvar score høyt mens de andre som står ikke sveldig høyt. Det er så si ingen kjøstforskjell. Hvor viktig synes du du er å ta med barnet i oppgaver hjemme? Barnet med for deg? Barnet gutt, så for den ledes sånn eller barnet jente, så for den ledes sånn. Den ører liten forskjell. Men den er ikke sinfkant. Det er ikke noe vesentlig med sånne forskjell. Det betyr at hvis vi har litt til data, det er en del som får barnet må ta men det gir oss en pekepit på. Det er ikke sånn at forældre i hvert fall ikke sånn på ideologisk plan tenker at jenter og gutter skal opptras unikt. Så tenkte jeg at da går ikke det eller forklaring så da måtte vi gå inn på noe annet av en annen hypothese. Så vi finner så på sysselsettingstatus. Er det sånn da at i hvilken grad mødre og fedre jobber ute hjemme, vil han må mye barn jobbe hjemme? Det som er interessant i jo for sent er denne her veldig store forskjellen på hvor mye mødre og fedre jobber. Også en over 90% av fedrene jobber heltid, men start 44% av mødrene jobber. 41% av mødrene jobber deltid. Da har vi ikke spesifisert på stillings prosent, så du kan nødrejse 80% og 90%. Men det er likevel en veldig mødrene. På annet så kommer alltid termisjonen, det har vært spurent, det har vært på trygg. Det er veldig mye som går inn i det tatt og bilen. Så det er for voksne. Så på statistikk, ellers ser vi at veldig mange av de aller fleste av de mødrene som jobber redusert. Ellers i landet er studenter. Mens kvinner som jobber redusert ikke er studenter, så ofte. Sånn at det er noe med den profilen for de kvinne som jobber med mødrene som jobber redusert. Ja, ok. Ja, at fedrene er student når de jobber redusert. Veldig store delere av menn i noe som jobber redusert er studenter. Hvis man skal få klare å få menn jobber deltid er det fordi de er studenter. Så da gikk vi inn og så så vi er det sånn da. Hvis du går inn på individen i år, er det sånn at de som har få mødrene som jobber deltid gjør de mer eller mindre hjemme altså vi gikk inn og søkte sånne ting. For å se om det hadde en sånn direkte sammenheng på individen i år. Men det fanns vi ikke at det var. Altså uafhengig av forhåndagens ysselsettingsstatus, så var barnes arbeid likt. Så å sige likt. Sånn at det ser ikke ut som at barn er fyll og hyll, altså hvis mor jobber fulltid og på en måte familien trenger en ekstra arbeidsinsats. Så barnet går inn og så på en måte tetter de hjulene ved å jobbe ekstra mye. Og det ser heller ikke ut som at det er sånn at når mor er hjemme, og hvis sette at mor da gjør mer av husarberget i hjemme, så etterlingene og barnet så gjør de også mer av husarberget. Ingen av de forklaringene gir på en måte mening. Ingen forskjell på skjell. Og så gikk vi inn da i en amerikansk ulesøkelse som vi startet, og skjell i sånn, vi har galt for same-sex-dagens, altså der far og søl og mor og datter. Mors arbeidsstatus virker og har en større befinning for jenter's arbeid, og far's arbeidsstatus har en større betydning for gutters arbeid. Så unosøkter vi det, og heller ikke der sånt vi noe, du ser. Eller noe som har hørt og som gårde forklaring. Så, for å lansere noen mulige forklaringer der. Så den tenker at det er ikke allerede ute hjemme som for betydning for barn og stedtagels hjemme. Og da er det næringen å tenke at det er hva som gjøres i hjemme, altså arbeggefrædare i hjemme. Og vi vet at uherhengig av mors, altså for annen forskning, at uherhengig av mors, sysselstatingsstatus, så gjør mor og mest huset hver hjemme. Når mor er på fysis, så gjør hun likevel du viser at hun skal legge en holde-modell læring til døden som en forståelse. Så kan man anta at jenter lærer å bli kvinner. Eller jeg lærer å jobbe mye ved å observere sine mødre og at de gjør mer husarbeid. Jeg forklarte dette her til min søn på 11. Da kom jeg igjen tilbake til min personlige fag. Neste her dreiste jeg ikke noe forskning for å si det må man gjøre, og han sa det. Jeg sa at det her var hatt. Og så fortsatt så sier han, jeg er selvfølgelig, jeg har ikke jobbet med. De liker det meg. De liker det meg. Du kommer denne, og han har gjort det andre. Og sagt sånn at man måtte gav å finne den til. Skal jeg lære deg å like den? Ja. Og selv med dette, jeg kan ikke. En annen forklaring går på, som jeg synes, det er for likt i fokus på. Når vi sier om hvordan gutter blir menn, og jenter blir damer, så snakker vi veldig mye om foreldre. Men så er det sånn at kjønnsålene næres andre steder enn inn for husets firevege også. Det er sånn at det kommer en dobbel sosialisering av barn. De er i takt med at flere det er en mye viktere sosialisering for barn. Vi vet at det er flere kvinner som jobber i skolen i barnhagen. Så har det vært en kjempe fokus for flere menn i barnhagen, og det har man i stågård, eller ikke i stågård lykket, men det er veldig liten grann lykket for det likt, men det er nå i hvert fall flere menn i barnhagen. Det som liker veldig, kan ikke, i like stor grad, ha lagt vekt for hva menn gjør når de er i barnhagen? Er det sånn at når det er en mann inn i barnhagen, så er det kjækt for ham så han kan leke her hjemme på barnet, og ta dem på tur i skogen, mens de kvinner som er i barnhagen lager maten og skifter bleierne. Hvis det er sånn, så kan man tenke at i stedet for å gjemme utskjønnsforskjeller, så kan man begynne til å forsterke det. Det er en personlig, en stor viktig sted og rette blikk også. For det er det blir ofte sånn vi starter på om en, at de er så flinke til å leke med barn. Og da er de flinket, og mødre har mødre mødre av min mødre og mødre av det, og kvinner i det helt asent, og de måtte satt. Sette forklaringer, og de ser her ute, lukker hverandre, men barn tar det liten i et såre sammen, der stereotyperskønne sånn, Hvilket skulle være gjennom media og gjennom ulike kulturerne praktis. Så bare det i seg selv, at det er så mange flere kvinner som er beredt i den nennen. Kan man tenke om ikke det, nå er det en effekt på individen nivå, på hvordan barna i den enkelte familie, sin arbeidsinsats, så kan du tenke så at det liker vel ha en effekt på samfunnsnivå. Og at det er en, dette vet vi jo egentlig veldig mye, det er jo liker vel et vanskelig bølskap og på en måte dokumenterer for gjennomslag for. Vel at det finnes kulturelle praktis og kulturelle forstrømninger som setter sitt tre på hvordan barn kan oppfordre seg. Og her har vi spesielt sett på arbeid, men det kan sikkert å forstere de aller fleste måder som er som gutter gjennom. Så bare er det de vi servert gjennom ned i. Så er det en reik, og så ligger han på tide, men det er ikke så godt, nei, bare. Ok, nå blander. Vi tar på denne her. Nå får vi stidig for nå. Nå husker vi ordentlig sett denne her. Denne her. Her var det fem av 12 egenskaper de skulle kursa på. Fem av 11 egenskaper de skulle kursa på. Bare så de har sagt, så dere vet det. Det er bare et eller andre av de, for dette. Her kommer dette. Dette var, her er det tre av 12 påstander. Veltelig at det går som etter barna. Det er bespurt om hvilke av disse tingene er viktigst for deg med tanke på din fremtid. Hva synes du er viktigst i forfremtiden? Dette var til barna? Dette var til barna. Det er helt viktig formellering. Hvis du tenker på din å ønske forfremtiden, hvilke tre av tingene som er listet opp under er viktigst for meg. Her kommer det som, jeg vil straffe meg en god utdannelse. Jeg vil bo i et fint hus. Jeg vil drive min egne vel lykke av foretning. Jeg vil få en snill kona eller bra. Jeg vil kjene mange penger. Jeg vil reise og se verden. Jeg vil bli berømt. Jeg vil arbeide for å gjøre verden til et bedre sted for barn. Jeg vil ha egne barn. Jeg vil ha en viktig jobb. Jeg vil bli et lykkelig menneske. Og jeg vil bli en mektig person. Først er det utdannelse som ble krysset av for kvesset. Her er det så siden min for kjene. Den var ganske oppløftende med tanke til å leve korven i regionen. Her er det vi hele kan. Her er det vi ikke prosentuerer. Det blir på en måte misvisnigvis en tenker prosent. Så her er det de hele kan. Her er det svært å mærke seg. Både gutter og jenter legger oss på det å få en snill kona eller bra. Et fint hus og egne barn. Alt dette som krytter seg til familieliv. Og kanskje eg er så rart heller. For jeg er jo trods alt der barn har størst innblikk i voksenverden. Jeg har jobbet litt med Gunnar Haagis da. Og hun var opptatt rett med Spatial Separation. Så at barns og voksnes livet var avskildret på en måte i en space. Altså i fysiska. I sted på en måte eller i rom. Rommelig avskildt. Så der på en måte de integrerer seg forst og fremst inn i familien. Og så må det også legge mærke til dette med makt. Det er noe som ikke legger seg til så stor grad. Så selv om vi svarer i vekk hører om dårlig rollemodeller og handelmontarmer. Så er det ikke nødvendigvis at barn tenker at de skal bli like kule eller ikke kjent. Men så er jo det veldig interessante forskjellet på skjønne her også. Og det typiske bildet her er at jenter i større grane gutter, for fekter der typiske familie orienterte og idealistisk varier. De vil i større grane gutter for barn. Følg en snill mann. Og i større grad en gutter også gjør arbeide for å gjøre venn til et bedre sted for barn. Og de vil i større grad en gutter mer lykkelig menneske. Det er ikke de helt store forskjellene. Vi har spesielt ikke på den siste, men det er ganske betydelig forskjell for de tre andre. Men da gutter de i større grad en jenter for fekter der vi kan snakke om som materialistisk eller individualistisk karriere orienterte verdi, og alvorfor så fanns materialistisk. Det har fått funnhus. Det er jo også en familieverdi, men hvis man forskjellet skjille det, disse familieverdi er altså et måte den mer materialistisk varier. De vil i større grad mente å kjenne mange periode. Og de vil i større grad en jenter dring sin egen verdi for fekter. Så oppdrar vi gutter og jenter til å bli... Altså er det sånn da? Uppdrar vi gutter til å bli familie? Nei, til å bli utearbeidene for sørgene? Og jenter til å bli hjemmeverne omsorgene? Omsorgssider. Er det vi gjør? Vi skal passe seg litt selvfølgelig for å krytte dette bare til annet sosialisering. Det er litt gjerne masse i varten. Det er jo problematisk. Jeg har ikke sagt det. Man ser at det er folk som har noe annet på passet siden, selvfølgelig kan du tenke at vi er født som. Men det er jo sånn så råk så jeg er ikke så veldig interessert. Jeg vet ikke hvordan vi er født. Ja, det var... To vi avskurter der. Det har vært veldig mye. Veldig mye stoff. Tusen takk.