 Да преда почне, Кристиен само да кажам, кака настанутки се снима и по това, ке биде е дитинен и объявен на социалните мрежи и в обени. За сите, чето се във овде да знат, само нормална минията се гляда само на гуманици. Добре на сите. Добре на гетска криза. Су аспект на Западен Валка. Денеси имаме 20 гости, оговорнице. Той е професиат Драган Нюновски и Соня Ристъвска от Агора Энергибенде, експерт за праведна транзиция, коящо долги години работи на това тема. Денески разговораме за моделите, коищо се нахвани и чекорите, коищо трябва се призъмат по на праведната транзиция предсаво Северна Македония. Но и по широко како регион на Западен Валкен. Блики како земля нили припагяме по таа группация, коящо е аспиран за членство в Ебровска Товния. Денес ми дислената земля, коящо има поставяно рокови или некакви планови за енергетска и праведна транзиция до 2030-та година, што ке подразбира затворение на капакитетите на термоцентралите и вновсто на горението на Яглан. Мигута коко те планови се реални и остварили за тако в краток период останува да се види. Той като останатите земи от Западен Валкен, се уж те не има поставяно ясни рокови, ни ти овърски кога би ги затворили. Они е централни, коищо го рад Яглан и се е ню от най-големите предизвикувачи на загадуването, што всекако блие како на здравято налугито така и на изпуштане на яглораден диоксид по атмосферата и блашуване на климатските промени. Некога аспект денес как и ги разговора на какво за национално искусство, што може да направиме ние за подобруване на таа состава, но и како регион, когато не са достат ни европските фондови и кои средства може да ги скористина за правена транзиция, в окоя, што не ма никой да биде изостава, воно са самото затворене на ние капакцитети, што ке знати е экономски и развойно за тие региони. Сега би много дал сбор на Профессор Драга Минуцки от електротехничка такотет, по Велета Профессора с вашето излагание, вашето вашето размислувание за темнат. Благодарност за поканата, благодарност за можността да се ги представимыето размислувания в отделата на сегашната инергетска кризия и енергетска та транзиция, аовност на предизвицийата в отделата на енергетска та транзиция за воно средни от период. наредният период, са надявам да ка династя ки имаме интересни излагания и да ка подовея излагания на края, ке е предлезат конкретни заключи, което може да си скурестат понатака за навистина праведна, имаме навистина праведна енергетска транзиция, коя не ма да би да свътна, какво ни е транзиция админатото, кога беа болни, кога навистина градяните Кайнас, това и в Европа, и во това света почува, ги почува драстищ много. Кога сбориме за енергетска транзиция, тук му да да напоменеме некои факти, което е енергетиката постоят от реден и циклуси, воразвоят на енергетиката постоят от реден и циклуси, кои нормално сутекват ма годинито, со своято, да кажам, истръпуване на отреден и ресурси, се прелаги или обем ide на друг начин топористени на енергия и на производство на енергия. В момента в моментната, ние оттеходно го си жиход במ�емниката последните години, какво енергетиката енергетиката, какво енергия Woman и какво експек Dinner какво една енергия заiano getting Водолътна енергетската криза е енергетската транзиция,ко я имаме денеска, че я суби кажал само нещо, кака водолътна енергетската криза, енергетската криза е дностълно, ги разголи, и отвори реалните проблеми, кои кои ги има, нашия енергетски систем или енергетски систем от целост. Сто не е в уминатотото, не имахме некоя бъззо енергетска транзиция. Нашето енергетска транзиция почвам много бавно и много бавно съвввива до моментът. Сънадевам да като това не ма да би да е така вонареден от периоди. Де къкто имам една бъзо, бъзо енергетска транзиция вонареден от период. Все са цел, да не имаме това енергетски проблем и будни. И обновливите извори, как и нас, не беа толку много за стапени и не са толку много за стапени се до овое момент. Нашето енергетски систем се базира на производството на електрична енергия от яглен. Скоро пие, се че е, са 70% зависно от годините в отделата на електроенергетиката, производството на електрична енергия, от електраните на яглен, от производството в осилни горива. Много мал дел е отпаднат на производството на електрична енергия от обновливи извори, какво ще са фотоалтаични електрани, ветерни електрани. В отделата на хидро електраните производството на електрична енергия е на него некадо от 15-20-25% и зависно от какво хидрология имаме да текват на годината. Майдю та исто така в ово е дел много малко е направено в отделата на енергетската ефикасност, коя е ключен аспект в отделата на енергетската транзиция. В ово е период енергетската криза, че в твари ни отвори, че в твари както проблеми, както предизвити се в отделата на ова енергетска криза. Така е по-голема енергетска Сиромаштия, коя кайна си така не е малко. Така да това енергетска транзиция трябва да развидуваме дека указте. Да, от аспект на производство на електрична енергия от обновливи извори на енергия, премин от производството на електрична енергия от яглени от посълни горива на електрична енергия. Прито, какво ще кажах ми предходно, голем мастък трябва да се стави от на енергетска ефикасност, бе деки сите сме свестни, дека защеден мегава част или килова част енергия с енергетска ефикасност е най-фини от килова част, што може да го найдеме на паза. Исто така, море да се внимава в отделата на социалнината спекта от енергетска трябва да се изложена за наградяните, които се поголяма енергетска си вомаште. Затът море да се внимава в отделата на ранливите категории на градяни, в отделата на това енергетска трябва да биде праведно да биде изреализирано в наредния период. Трябва поголяма спект, поголяма помощ да се стави на ранливите категории на градяни, притоа трябва да се утвърди да се направат, да се дефинира конкретни дефиници и за това, кое е доматинство енергетско-си вомашне доматинство, кое е доматинство на дистинема, потреба от помощ от държавата и притоа не заборава, каки и сите доматинства други, кое видат изложени на все поголеми трошици в отделата на енергия. Кога разговораме за праведна енергетска транзиция, тук не трябва да забравим и на уния региони в нашата държава, къде ще се кичевския и диталския регион, къде ще градяните, кое видат най-погодени от целата енергетска транзиция, са запарани на електраните на ягнина, къде на фоси имитавират. Затова поголем аспект трябва да се стави за новия градяни, ом установия работени, кои гледнина ке трябва да се преориентираат по-н други работи, които им би полнат семините бужете в наредния период, държава не е една начин тие, които стонат без соответни работни места. Кога заборуваме праведна енергетска транзиция, сметвам да е къде най-праведни от начин за енергетска транзиция в нашата държава са една тратегия, в самата компания, в самата компания ЕС-а, коя в момента, къде оперирова две голени термо енергетски пътсотеки, коя е къде би да възплат с нормална стратегията за разване енергетиката за нашата държава в наредния период, и коя е ки геофакия, коя ки геофакия овие транзицийски периоди се соцел, да имаме преквалитикация на работната сила, коя в момента в работа на термо енергетските пътсотеки, но и при адаптация на отредение енергетски пътсотеки, какво ще се термо електраните, за производство на електростична енергия за обновливи Избори не refle 토 не 얼마 някакое за обновливи Избори, но и за производство на опрема, но изборят про возinkling какво да 구�таме надржаване на обновливите избори маятинства, които е останат без месечни приходи в наредния къде. Медвюто, а долгъл го се адаптираат това и термоенергетски капакитети за производство на електрична енергия от обновлива избори, по-съвно от фотоалтайични електрани. Това е ж дел от овие работници, които е останат поната, като работат, бо вие фотоалтайични електрани, които би работали във стопновия термоенергетски капакитет. Дело от нисто би деки не се потребни толку много работни места в овие в момента. Поната, къде би имали можност, до куто се преадаптира отреден капакитет за производство на опрема за обновлива избори във самите термоенергетски капакитети, би работали таму, но и би се отворила друга мощност, би деки в наредния в период имаме исто така се навестува, на д contents на промени от законскобыти и законската регулатива, къде ще и градяните that можат да учествуват в производство на електрична енергия за собственни потреби, но и за потребите на електроенергетския систем, вишок от на електрична енергия, да го продава в електроенергетския систем. В оттой момент, на той начин, твър това е можност для овие работници, поната като работат на нови проекти в ОЛИДЕЛ, но и на производство на производство на какво ще кажа химопремо от обновли визвари кой понатък, къде се пластирована пазера в наредния период. В отделот на енергетска транзиция, што съеднесува до електраните на посълно-гурилово на нашата дръщава яз, не би долу от това век. Едностално това, дека трябва да се постала треални таргети, когато ти е трябва да се запрът и трябва да се направи реална стратегия како производна на електрична енергия от овие капакцитети, понатъкът да се замени, на да се обезбили електрична енергия во државата. Все са цел, ова енергетска транзиция на край да доведе до поголяма стабилност и сигурност по стомбуванята са енергии. Што съеднесува до кризата в моментов и какво това в наредних период може по-бързо да се преброди, я сги долал само неколк аспект. Това криза не е наша криза, не е криза от домашното работение или неработание на енергетската компания. Точно, и това има влияние во делата на енергетска криза. Нази това всето това е на некоя начин предизвитен обмес. Ние сме много малът државата, мито можеме да влияеме за подобруване на глобалната енергетска криза, мито можеме да влияеме която по- врън, некоия която гол guts, глобална енергетска криза или регуална енергетска криза. Ме дюта с изголемено домашно производство на електрична енергия можем много да се влияе на подобруване на малуване над влияниите от енергетската криза вう Takdrzhet. Замистете, в момента вдим baskме домашно производство, собствено производство на електрична енергия В този момент нямаше да думаме никакво ценовно по-голямо влияние в разцените на електрична енергия на нашата държа. Сепът са либерализацията на пазарът са спарат и много можност за по-голяма регионална срабътка. И та регионална срабътка в ово е момент, ке може дополнително да влияе на подобрувание на сигурност и стабилност на воснабдуванието с електрична енергия в наредни отперед, но исто така и во подобрувание на изобразувание на енергетска транзиция на нашата държа. Главен аспект по грелата на енергетска транзиция демократизация на енергетска цистем, обностно на енергетиката във целост. Исто така много значено, по-крео-возможуванието наградяните да си производуват електрична енергия за собственни потреби, са можност дел више око та енергия да е продават на пазарът. Все е енергетските задруги. Енергетските задруги се много знача е на аспект в отделата енергетска транзиция во Запад, Невропа и в разбините дръжи. Това е да за другите в овий период трябва да се дуя да влезат в еден аспект на промени в отделата на законстеп и подзаконската регулатива, че е възможнато дружувание наградяните, дружувание наградяните във цел производство на електрична енергия в обновлив извори и можност за учество на самите градени в отделата на енергетска транзиция. В ово е дел, значи, яз би го останал тукът, по-ната къде би го станал слободен за запрашание и дискусия вънарани. Така професора, благодарам за ове излагане, може да продължиме. Сега и са нашата втора огурнечка, Соня Ристоска, коящо се включава от Берли. И на по долгви години работеше и вома Кедония, а сега и в Германия. Така да имат големи познавания за темата правен на енергетска транзиция, но и опът на теми, какво енергетска сиромаштия и енергетска епикасност. Повели, Соня, с ово ето излагане, воноство на, што мислиш ти за процес от направена транзиция, колко ваа енергетска криза, ке влияе на той момент и, што може да очекуваме на този процес на евроинтеграция в облът на достатност на фондове. Ок, фала, христиан за воведат. Да, само да се, какво што кажа те веке, 4 години работам на енергетска транзиция в ОИ, какво зимнете от Западен Балкан так и зимнете, коищо се веке в ОЭУ. От страната на организация и Срежуачка Центр Горенегивен, да са главна следища в Берлин. У нас што, мисламнили, фала на вашата покънала, што тън може да го сподаламе, генерално от регионален аспект, дека е кин длиго покръвам целокупниот регион, и како малър регион идеята е, дека това трябва да се интегрира во един единствен зайнинжки пазър, поглото за то, што транзицията подразбира менувание на целокупниот систем, на какво функционираше енергетска от сектора до сега, и идения, който по-веке децентрализирам пристъп, са по-веке обновили визвари там, като што условите са най-добре, повързвуване на пазър, отделение на та енергет, така на тамо. Сама, ке са надорзвана, што го сборъзше профессор от Минуски, или от Македония, идения който регионална нива, ако сбореме за Западен Балакъм, или проектот, на което ви работите тук му за това, той концепт стек до прва се развива, относно праведната транзиция, какво таква, е в неизвините за четоци, зато, ащо острвен Македония ни една друга от земята Западен Балакъм, няма объявано датум за кондъчено опущение на яглен от какво, или главен енергенс в электроенергетски от сектор, што значи, дека без димете ви е конечен датум, за коя кък и затворите термоелектраните, не можето да сборете за праведна транзиция на самите региони. И по широко нели на сите сектори, коищо би били засегнати от затворението на или користението и потребата на Лигнет от, или биде ке на много на Лигнет в Западен Балакъм. Така да ти е процеси са доста се уща на початок, пусто една регионална мережа за региони кол-regions, на Македонски, за жал, няма много добър привът. Какъдещо, в момента в посад само отредни твининг програми, искърно не са запознаване на дали в общен или битолскът, или кическът регион се делал до това програма за размена. Искусства са, или региони, както што се произведува, енергия от термоэлектрани во ЕУ. Унащо е главният проблем и во транзицията, и в Македония. Базирано нова е деканели. Оснощо е на сами от початоки. Сега трябва да са направат и акцистки планови, т.е. како бе дела това праведна транзиция, коии региони, когато трябва да са влужи в самите региони, што това под разбира не само в мобли визвори збурам, не само замената на термоэлектраните, т.е. отворение нови работни места, подържка на сектори, коищо не има в тие региони, мегито, а не ли изсо затворението на термоэлектраните бе може да са развият. Целокупни отсоции економски разви на самите региони е такво в начаток. Унащо е мое некаква или вакагледеки от страна, коищо е дека регионите на Запад и Валкан коищо зави са тоди яглен и самите држави т.е. т.е. малко са работуват на това тема за праведна транзиция. Градянски от сектор, да, има бирекла солидна, не ли са работка разви на нискоство, што кака е да се случува, како може да са помогна, мегито, зборам на државна нива. Зборам на нива на носители на отлуки, на политички елити, т.е. т.е. т.е. са малко са разговори са зборе на това тема. Поготово глядаме в услови на криза. Главнато приоритет е не ли безбедност на сабдуваниято, зато што сите зими до стъзависат от фусълни горела по-готово Друсия, тук аз се како ги ставам и нафтат и гасот. Що значи дека фокусата се клаш приориентира на никакъс и национална енергетска безбедност, т.е. толкова како некои ботомап процеси, т.е. това от толу на горе процеси, би можели да помогна това безбедувание на това енергетска безбедност. Така да овие процеси си ужта берикла зажал на съмите почитоци. У нас што изто така доста фали берикла в регионата и повторно, т.е. берикла и дел е това, т.е. това, че зимите са доста неактивни. Државите или владите са доста неактивни в той процес е обезбедуванието на фунтове за това правена транзиция, бе деки тие процеси са доста скапи. Та целост на трансформация. Повторно, не зборам за инвестиции во много ли в изворе, т.е. тук имат и привътни, има развоени банки, коищо участвуват в помощ за кредит и поволни займи. Заборам за цело купната соция економския развой, коищо следи со затворението на термоелектранета. Тие процеси си какво изто така чинат средства. Какво што знам, изто така в македония са няма никаква нелецена, какво това ви чинало и какво фунтове са потребне. И това е нещо, што би трябвало да нили. Сотекот на времето, еко не има много време, просто на то, да се изправи. На Ниво на ЕУ, да оби я са само накратко, на Ниво на ЕУ пусте така наречен Just Transition Mechanism или механизм за права на транзиция, кощо е една огромен чадор платформ или чадор фонд, къде ще има некоку различни столбави. Той е една огромен фонд, преко кощо са финансирава права на транзиция во земите членки на ЕУ. И главни от фонд под Just Transition Mechanism е Just Transition Fund, т.е. фонд за енергетска транзиция, къдещо секоя земя, от ЕУ, што има термоэлектрани и има объявано, си какво му сите му радобяват датом за напущение на ягляното, има отредани фондови за секоя година, коищо може да ги користат за това соци економско обновувание на самите региони за ягляното. Самите региони, коищо го користат ягляното, т.к. да кажам. Това, в аспект на Западен Балкан се ужта не е пусто и какво таква, на Ниво на регион. И е това нещо, што, нелеги, заключи от това, какво сакаме земите и по-бързо да объяват датом по-кога го напуща от ягляното, нелеги, коя година то, што го кажа, што прави с ортминовски нелеги, да са поустават таргети, па да са одекунтова да си спомнати тя таргети така на тамо. И ако би морала тук да додадам, за жалата няма много маневар около таргетите, за то, че не е, са го купи от регион, не е само Македония, не е ова, само нещо, нелегия Македония, што мора да го прави, са членка на енергицката заиненза, му раме да ги следиме таргетите на ЕУ. Кой са таргетите на ЕУ, минус 55,5 емиси в 2030-та година възпоредва со нивото в 1990-та година и главни от таргет е целосна декарбонизация в 2050-та година и си тази ми се подписнишки на така наречена патока за декарбонизация или декарбонизация road map която ще подпишан лани и си тази ми трябва да се стремат, както а да вуведат отреденни работи, значит да се вуведа долгороше планиране, значит когато са напочти я глян кук обновили визорен енергия, кима или влужувание в енергетски ефикасност, понатамо да се вуведа карбон прайсинг, значит усънувание поставувание цена на по-два и не си ита, кощо в усилщо изсто не пусто и тегното права трябва да се въведува ово по-векето от земята така да пусто от тежки бириклари форми наредните, не си ни веки от 10 години, кризата с увойната в Украина, само го сголимо обретисокот виде и ки нели земите са доста мали, што, значит, имате доста бириклограничени пазари и зависнато то, че се случува на странските пазари нели енергенсия по-гота в Европа, бидейки тамо смет, това е, што е што значи така баквите кризи самки мат се по-веке-повеке негативно нели влияние и бидейки си, како е е така, ащо с обидува да се нели от къчи наредните бирикла, неко кукудини може и за година две от дурските енергенсия това си како нели би малъв влияние за това, какви е енергенсия си користат на Западни от Балкан што значи, което ви е процес и си зажала му рада по-бързат и нели по-вторна кя казвам, тие таргети нели би трябвало да би дат соответни на нащо са лукални оковности ме ги от другя страна како мали земи, които си трудат да влезат влое, ужто по-скоро не ма тукът много просто за маневар и мисляме като би трябвало да би да би дат доста ясно на носителите да се може да се направя да се забрзат реформите да пътнат последните барири за да има по-голям му користа ненобновливите изворения енергия да може да ме кинството да по-стабуват панели на сърстните крови да производуват струя да може да се формирате енергетски задруги на лукално ниво и така на тамо и си како нели пристав или лобирание бе рекла при ма и другите народни финансиски институции за има пристав и самата държава како държава до отредени фондови за това трансформация бе деки се е пак земите се нели се ужта въразва или како и на Германия не можат да го понесат върх от сами бъръм това е още гледно така да това е около правената правената транзиция таргети има, държавата трябва да ги следи средства доставни има мегюто а нили трябва да се направи ни како в план за како ти би се добила и унащо трябва да го направи държавата е то и акцистски план за напущение на яглен коя година кукощо се затвара вощо си инвестира како се помага на регионите с оку средства и така на тамо кои си капитална инвестиция коещо ке влезат в пайплайн за замена на регбито осколме и така на тамо и това е то кризата само ми са никаки забрз за тие некои процеси и унащо просто наото е трябва сериозно на арените 8 години да зимите от регион от сезафата с ото АДК в това трансформация мура веке за разлик от приходните берега 10 на 20 години в това трансформация мура да веке да са забрза така дейта то е накратко регионалната берегва перспектива на што за случай на ниво на ео и нелее ембаргата и крия прима руссия и кризата и воената пао влично продължуваме с Александар Георгиевски предсадата от нас държението задължителя по развод изгресенце от Скупия Александар ви работите на една студия на европско ниво за една са зелена да евростта фондация правена транзиция во европа за подовар свет или подоварно место за живеене па може да ни кажеш накратко што ки опати в студия и кои активности беги предземата какво не блади на организация на в национално и на европско ниво са вашите партнери по глед на праведната транзиция Благодарен, Кристиен Пробва да кажам по фолби за 20 говорници навистина е два аспекти што в сущност и се включени в ово истражуване и в сам и от проект Овей проект са е са европската зелена фондация GIF Green European Foundation та опфакия повеке партнери от повеке зелени да ги спомнам само бисакал умрежи от србия федерацията на млади европски зелени тото е транзишен верде от шпания, от Белгия е ойкост от Финска е визио имаме от Британия от Хрватска изситото за политичка екология и ние какво изгрези сонце я офакия ма Македония и регионата на западен Балкан от самите дискуси до сега може да се види защо се работи на темата тая е много актуелна не само век е кай нас в Европа е долгие години век е актуелна заради климатска криза и заради трансформация тако я мора да я доживе светката економия заради глобалните климатски промени нормално вонасока на самото истържувание на проектот праведна на темата праведна транзиция на че целта е да се да се размена тискуствам помедъл партнерите на че да се са гледа ония работи што се во Евроската уния што се случи в атака но исто така и да се волочат он е проблеми кои ги има земята и надвора от Евроската уния за тощо капакитети да на тие земи не е една ква не е истъ какво што не е истъ и в Европа на северата и на югота и на истък, ако ти не западат нили и ова истържувание ке биде за окружена са една студия коя е къде биде промовирана Констрадината на май 2022. година на сито учести си денеска ке биде ке ви извести не помедел къде я пуштиме публикацията в електронска форма за да си формирате повеке за истържуванието и за заключението от истържуванието и то е това, што я бе може да го кажам иза проектот, иза книгата в очекувание сме, т.е. промоцията да биде Констадината на май какво што веки ареков и би сакал да продължиме може би совете да го върнете една дискусия христия, ако е тукът може би да продължим да, да. Те благодарам за вие информации я очекуваме всекъв който е студията и они е податъци които ще бе да много користне за крирение може би предлъп политики и предземания на некои конкретни чекури и мерки я скоро от опрашване бе го уплатил до професора това, што мене ми интересирам по-стален и много други вие долагяте одена академска сербина сте опружени са млади лугия, креативни куку вершваме не е какво Македония и какво район чекаме на некои решения от страна, може би некои готови решения а не се покусираме на што ние го имаме какво потенциал и дали ми си да декам е потребна да си инвестира по инноваций во погледна енергетиката и на решения, кои ще те бидат достатни от самите в университети да направим една паралела сон и стартап-систем в некои зими, как в изреалите станатите, кои ще го развива кой се покусиране около самите самите университети и от там обрезлегуват нови технологии, нови стартапи куку, може ми е една таков модел да приминиме на нашите стручни пакутети и от там от да призадат нови инновации и решения во погледна спробувание с енергетски кризи и с климатската кризия Почнам от тазади от последнато опрашване да я некои опрашване во една стопени глагодарам преце т.ч. и кука е значено факулпитите университетите да бидат включени во целата програма за надминувание на енергетската криза и за успешно и бързо реализация на енергетската транзиция сметам некоя трябва да бидат много включени, от таз пекшето нашето общество е много полетизирано и нимаме отлични стратеги за енергетика, медито е отлични читани отлични книги кои в реалността не си реализиране не се случува в наше бългщество т.е. къде е проблемно долага е една политичка гарнитура и това си ма своя стратегия за разване енергетиката т.е. своя програма за разване енергетиката т.е. са къде изреализива в периода 4 години в енергетиката нищо не са случува за 4 години в енергетиката еден проект за една прилично мала фотолотайчна електра на поголем от 1 мегавате може да се реализира най-бързо, по-читувие ги административните процедури законски по-за константин, най-бързо в период на 3 години само една студия за подлиянието връживата средина на енергетски от объект трябва да са чекна минимум година до години и пол реализацията исто такаво период на до едни и пол години т.е. 3 години т.е. нямаме проект в енергетиката е много бързо на политичките партии собрядувайте своя тманда за 4 години сакат бързо да изреализират одреденни проективно енергетиката бързово енергетиката не се реализират това се случва и исто така т.е. в периода 4 години политичка структура от повеке политички партии ставена има одредена своя владина програма ако е на некой начин е прwali че на политичките на партии те кои са учестниците в Inaudible и таа владина програма е владина програма ния една политичка структура ниге коя ако ако па са менула от владите са менула от политичките структири и толковаш по автоматизм се менува една владината програма водъ etcetera енергетика ане той една владина програма па неги следи стратегиите дживотната средината. И ми е, по последния 30 години момент, една стагнация в отделата разводата енергетична. И ова се главните аспекти, главните причини. Како това може да се реши? Може да се реши на некоя наче, че всите политички чинители, всите чинители в ОКС, това е седната, ке се договора за една стратегия за развода енергетична. И седната си тъти е чинители в ОКС, да направат една стратегия, в нас на еден план за развод на енергетичната енергетичната. Това е в нас на план за развод на енергетичната сензиция. И да се подпишат на некоя документ, било каков некоя декларация, меморанде, не знам, било каков документ, кой не една начин ке ги принуди да се придържува в контои документи и контоя договорени аспекти. Това како се постигнува? Се постигнува с деполитизация на делът на енергетиката, со формиране на по-севно менистерство или по-севна институция, която я къде да задължена в отделът на енергетичната конзюция, която на некои начин ке биде въпорелация со отреден институти на университетите во вращавата, во делът на енергетиката, шиводната средина и економия. Енергетска тръвзика не трябва да я гледаме само от енергетски аспект. Да, това на вистина е наречена енергетска тръвзика, защото най-много е за себе енергетиката. Тука имаме и шиводната средина, тук имаме и економия, тук имаме и трупи социала, тук имаме и повеки аспект. Така да е еден институт, относно еден сбир от повеки институти, които има за едничка цъл правегни, бърза енергетска тръвзика во държавата. И потребни се конкретни чекури. Не не се потребни да трябвам. Въдържавата имаме еден пуб документи, или пуб студии, пуб закони, пуб подзаконски акти, така натамо и така натамо, пуб документи, кои на край, редко кои ги подъргнува, редко кои докрай ги прочитъл и редко кои реализирал нещо от е документи. Затова наделам да е ка формираня на институт, формираня на посъulesно министерство за енергетска тръвзика, може да би да това министерство за енергетска тръвзика и живота на средение, ни в някаква начин, и от това формирани на посъulesно министерство за енергетска тръвзика е клучно и за бързу е успехна реализация на повева екодяка документи. 100 съднесувам, на втория отдел от пръшанете. Я ска отговорам съм ова. Акооди ми ни е е чеко... Какво правим и какво държаве? Доследними патът на развиемите държави от Запад на Европа и от Света. Какво тие го поминали в отделата на енергетското транзиция? Значи, я сега сега ке кажам, я сега в Света пред три години какова Германия се затвори последна трудник за Яглен. И какво в той момент свечано Рударо, коя работаше в той Рудник, последната грудка от Яглен мое предадане предсилата от на Германия и на той начин се затвори последна трудник за Яглен во Глатагриджа. Когато тие ги затворя, какво и нас почна в процесса на да се размиствува, какво да ги затворя на Рудницито за Яглен. И сега ми е гиодина тие 15-20 години, че Германия деки гипомина предназ в предходният предържават. Недито в момента в Германия се развиват проекти за складирание на енергия, какво више под обновливите избори, в периодата, когато ги е няма да може да произведува най-рецо обновливите избори, какво т.н. електрична енергия, вътре, когато имаме сончалъзрачни. Ветърните електрани и в периодите, когато има ветър. Недито няма костоя на ветър, няма костоя на солнце, мора отредени вищеци от това енергия да складираме и да направим етакте всичкини ги складирания на енергия, за да въпиреете, когато нямаме производо обновливите избори, това енергия складирана да е користиме в електрин енергияцкоцист. И в моментов се реализират неколко пилот проекти в отделот на термални капакцитети за складирание на енергия, сора спопена сол, со компресиран в воздух, со в течене в воздухи, така на тому и така на тому, в Огермания и во Света. В очилия веке се реализират отредени голени крупни проекти в окази. И сега на нас како држава, не трябва много да чекане, мега трябва ни е да повлечеме крупни чеквари напред, да скукнем отредени периоди, кои ги поминали тие развиени држави и да стигнеме до това нивода, кажеме, на развой, в което се в момента в тие. И да починеме с реализация на такци проекти. В момента... Сто така стакам да потенцираме една друг аспект. В момента в одржавата се размиствува на да се реализира проекта за реализация на дистрибутивна да суводна мрежа. Проект, кои е чини некъде около пола мярда евно. Явно приватно партнерство ли приватна инвестиция без разлика. Накрай та инвестиция трябва отредени такци, даноци, дистрибутивни или приношно такци диплакия от граждане, яплакия от граждане. В Холандия, в Ангрия тактите проекти, в односно так, дистрибутивна да суводна мрежа в момента се откопува. Се прават последни които генеративни постройки пред градоните, пред населените места и се дистрибуют само топнина с енеги. Ние отиме въпроект, в които ще сега сме сведоци, дека нема еднина. В Холандия и в Ангрия век е почнуват да го демонтираат то. Грещите в енергетиката, целта коя ми е, с тази проекти да кажам, грещите в енергетиката се много големи и се много скат. И много тежко се поправа. Енергетски музей на оваа дръщила не и трябва. Имаме доволно музей от всекък от тим. А енергетски, в ночь и в моментък не и трябва. Сведоци вътме, дека 12 години термоелектраната не го тяно, която е беше на Мазук, да чувътме как оладна резерва, отроших на треку 40-50 млн. евр. Чувайте как оладна резерва в овие години. И не инвестирайте нищо, това е електрана да се пренамени на некой обновли физвор на електрична енергия, която е по-малко като загадува. Това е един музей. Музей от 210 мегавати, чина на времето, сигурен съм дека, докато от 200-300 млн. евр. Такви музей на оваа држава, която не е толкова много богата, не и трябва. Затова трябва да се слуша академската, трябва да се слушат профессорите, трябва да се слуша невладените организации. Трябва да се слуша цитеони чинители, кои са засегнати в отделата на енергия. Благодаря. Добре. Я си момент от следното опрашвание ме е до Соня. Деке се наявени некои големи проекти во Македония с изградва на обновливи избори и на енергия. Соларни и ветерни централи. Ме юта са възбор за индивидуални приватни инвестиции, което и обимия даден приоритет се пак станува възбор за странски инвестици. От една страна мимниот эффект на висненяке бе да е добър, бе да е ки се намали зависността от фосолни горива. Ме юта повторно два гяма да е момент на централизиран енергийски систем, къдещо неко кумина или компания, кога има главни отвбор, може ли да направиш некоя спор в асоавия планови, сега ке се реализират на рените години и на европско ниво, какво ето регулирано. Кук е оставен простор за отлучувание на самите граги, по бълът на инвестиции во енергийски систем. Да, па добро. Нелетишко, да са кажа, да ки си регулиративат, а не е у ниво. Какво ето арегулирано на нацино на ниво. Има разлики от това. Далее избуряме за Германия, което нелеведерално. Нелеведерация, значима, на федерално ниво различниство така правила и прописи, което важат за разлика от, не знам, Франция, къдещо напряме мога по-централизирана основата от отлуки за това, което си инвестира. Бе деки ните се пак тамо, които имаме нукляраната енергия. Така, да има има разлики, пуснат разлики. Сега, които имате, не ли, исто, за включеването на грагианите, не където, а по-добро не където, не толку добра. Зимнете от Югусъчна е группа Нили Берикла, какво, например, Бугария, Романия, се дърчем некото последнито, които исто ги включуват малите подпръщувачи грагианите, какво прозумери во ово цело купния тразване энергетският систем. Пусти много малко размена, с соседите на овие теми, зажал. Така да и уна, што би можела да се научи, какво добре, какво лоша лекция, никакво изоставало целата приказна. Гърция, например, много добра пример, за то, че имат да имат доста развин сектора прозумери. И доста да е Берикла, доста добро включени во самият пазар, какво комерциалните прозумери, значит, какво малите хотили пекари, така на там, нищо, че мето не бе можело да го развие, какво системе, гюто, а не ли повторно так, ника коммуникации с оработка 8 Берикла на ниво на грагиански сектор, на ниво на државе изоставно, и, настално, не е тамо. Сикакво е позитивно то, што са отвора пазар от за странски инвеститори. Идеята е, и да не ли држава да би непривляча на за безразвика. Как да дайят инвеститори, тя да ли затомоще, така да по статуслове, като што бе може да имат бърз по-вратна со славната инвестиция, и не ли удалво бъдъп път на државата. Уна, што изостанова в могло случе, кога збориме за обновлив извори, път Берикла за големи капитални инвестиции в самия от регионе, не ли логата на државните компании, елианите компании, значит, какво в македония ми го слушават. Есам, какво бе епс. Има некоко в обусни херцъгови на компанията Канатаму, и тук веке се отчува државите со проблем Берикла за и презимене на именаджирение и сервисирение на или на кредити, договоране с разълните банки и имплементиранни или градени на ресурси, кое причината за тоа искръно не би знала. Тоа е нещо, што мислам, което трябва да... Мислам, дека дело тоа е, което е, што е, што е, мислам, от профессора Минуска окъжуваща, тоа е, не ли, дека инвестициите в енергетика не е нищо, што е от денят зутра и не ли трябва години, трябва разълни планови, трябва физибилите студии, не ли трябва да се договорите за какво в кредит кезимета на Гугодини, кеза враги, а покояция на кеза продава, тая електрична енергия, това е не работи и бидейки нелево много случаи, в целия от регион имаме от правения планови от 4 за 4 години дори по малко, в много случаи има всекога ще пред времени избори в осито земи. Поради това ситуация или политички кризи, например, кусова, ако се секява, то ще повикът година ден, къдещо, например, не можеш да формира влада, в его такви случаи, реально не можете нищо да планира това секвърна енергетика. Това е тоето, а се се закочува. Македонисто с ово чисто на политичка кризалани, така да всето това влия на това, да вие не имате берикла конзистентно планира неговни енергетика от сектор, което нелее би предонало да това да ни е ги видиме тие или големи инвестиции да се реализират. Това е нещо, нащото нелее. Пак я кажам, то е нещо, што е на ниво на држава. Ергенска сектор си какво е и самите инвеститори пазар от може да помогни да подбутне, да това се забрза, да речим, в тие реформия да се забрзат. Това е от най-много, што изостануе политичката воля да се решат енико работи, зато какво го планираме развод на енергетиката сектор, за то, што или бизнес с южиол е веке за жалминато и мура да са работи, който това да си да на трансформация на енергетиката сектори, што това подразбира. Така да това е инако ми имате различни примери за ни зел. Повторно кя кажам, не значи, че къс всекой пример от там и може да си имплементира в Македония, то е един основан невозможно. Типичен пример е Германия, къде што самият развен на на Сунчевата ениргия започнато самите грагиани. Мигето е тамо изсвеста, мигето е и куповната моки много по-голяма. И от тук може да има много по-голяма влияние на това, кога ке се развива или кога ке се развива и самата регулятива. И около енергетиките зимници, и около можността за инвестирания, и около можността за нелезимание, пак я кажам, кредитизаем и да са тоа така на тамо. Мигето е и тамо не е сесиайно, например, въми имате бунде с републики, къде има регулаторно, има проблеми за изграба на ветерници. Не дозволува да се градят ветерници в обшто в околи нам некоко километри от последната населено место, а в имате много населене место, т.е. имате застъп в много места за изграба на ветерници, зато ще е едно станва регулативата, това не го дозволува. Така да е това, че добре, че в ушки. Унашта извъстанва е таа са работка, особена, като кажам, по-вторно, с соседите, които са веке в ОЕУ и къдещо може да имате ви изайници кинвестици и размена неискуства и са работка и така на тамо. И то, внашто, берекла исто така е доста-дуста тежко да прими небо некои предам план. Ако вие не имате интерес остраня на политичните лети, да има таква са работка, тогаш фокусата, той, които е, фокусата само на нащо е на домашно ниво и от тук е доста тежко по са да се увиди, что нащо би може да функционира, ащо не. Добре. Имаме и прашение от те, че не сливат. Тамара Славевска по столовски има поставено три прашения, с къс обидан само да ги разпределам и да ги скратам, да е кинавистена и прашението е в едното прашение ке глупа там до Александър. Дали какво не владе на организацията имате информации за наявен измениво енергетската легислатива и дали е предвидано обведуване на енергетските задруги какво можето подговор на енергетската криза и помагане или на самите грагени, но не е по-мали подручувача со справа со пазарните шокови. Добре. Интересно прашение. Доро, най-вратно апостоловска по-информирана от обичният градяни в Македония да точно е така регулативата, ке се менува повторно, барем ни и имаме такви информации се наделаме, ке да ги кидер толкова това насока, да се фаворизират просто сумер приставкот и приставкот енергетски задруги. Ние како организация и имаме како да кажам направена инициатива овие три-четыр години работеки на темите на енергетска демократия и на правяна транзиция. Ние имаме една инициатива за енергетска задруга формирана, в кое учествуваме и ние го това формирание, но се пак в екоммуникация и со профессорите, и со експертите како што се денеска Соня и Драга новите са нас. Регулативата е не е оформена как и нас за енергетски задруги, за просумер приставкот имам много бар'ири и се наделаме, като следната промена може би какощо кажа профессор от Минуски, трябва да направим едно, како да кажам с дружувание на сите сили в оформувание на подърден документ, кое ми се доставил до сите влади, следни в кои би имали едно, како да кажам, еден патокас в коя я насока трябва да се движиме баш в ово е дел. Заправена транзиция според нашите истъжувания, заправена транзиция е потребно не само да инвестира еден или не е битно е нашака луги в енергетиката тук трябва да инвестираме сите и той пристав до производство и по тръщу и користание на енергията, да биде што по-демократски в този аспект я би сакал в ово е контекстисто да спомнам дека в самата книга, коя я наявив кояко я обявиве са нашите партнери делот, што е за югоистошна Европа какво южен дел от Европа го пишувавме Македония Хрватска и Србия за нашия в географски регион проблемите не се много слични но една работа, што я си е истък на вокнигата дека сме всъщност како регион на Западен Балкан не само югоистошна Европа уще по 4-5 земиш се в Западен Балкан сме най-загадувачки това е дъл, не е само социалния дъл на транзиция всекуя транзиция, коя е спора, што по спора е тук е по-болна какво и предхонно, што и не е какво регион искусство за това транзиция ако е това долга што по-долга е това толкова по-ище ке створи дополнителни проблеми и дополнително ке оптовали и економията, и населението, и компаниите най-загадувачки регионсни бидеки ти е 16 термоэлектрани, кои призадуват енергия от яглен в сущност загадуват повеке от како цела Европа цел континент заедно току големи загадувачки си како Западен Балкан за това я смиснам дека она што го каже, спомна и Соня дека сепак може би и е утре са наслъщи кон нас и може би повеке да ни помогне за да го решим овъй европски проблем ова не е само регионален наш проблем за това што загадуването а не има граници той оти преграницата и во Европа с куния загадува за това што ова са едно ни е миси на стакленички гасови на CO2 и така натам долго я го прошири в отговорот ако има ужта нещо офисиен повели всекако границата ги интересира или артилната ситуация всекако е серьезна и си на погодува ги погодува и малите компани и ово што си те зато пропуставам да ки интересат за вие пращения от той контекст има ужта едно пращение от истата жена имаме едно пращение да ли има програми за елеркетска екосна за домакинство на владата за не ли постълувание ПВЦ и така натам и документно на пращение защото дръжава пи ощените не обезведуват и насирение на трошуците за постълувание на топлински пумки кои си еднината на системите за грани дали постоят мерки на гробските и севските фондови кои обезведува за държка дали може ова пращение да го отговори професора че се по-трубима ма да ми слом дека владата има своя програма въодолат на мерки за енергетска ефекта с не за домакинството предвидени с его за 2022 г. и сту така, когато са ми вкумбиран ми слом дека има и програма по-симмерис за постълувание на фотоаватайщата по помощ до илляда евра по-домакинство по-инсталиране по-инсталирам фотоаватайщен систем че сегнесло да певеться продължавци и сту така ми слом дека има програма за подържка на мерки за енергетска ефекта да го от напеветься продължавци на други аспектива да го от на енергетска ефекта защо общимите не помогат ми слом дека беше е сама как от дръжавна компания пред три години отредана помощ от максимуми миллиад евра по-домакинство за замена на начин от на загряване на домот от фосиуми гурива на топнински пумпи или климо вреди това програма верятно е продължена кае некои общини кае некои не со енергетската криза можна е видат пренасвочени да не отдат в ова анасока, между това сметам дека енергетската криза трябва допомнително да стимулира мерки за енергетска ефекта асности мерки за подържкана ранливи категории нагрянени така да може ова едно прашанито е на владенито организацията трябва да го покнена на едно по-високо ниво и да побара такви средства, баше в ове момент кога имаме енергетска криза държавата да стимулира енергетски ефикастни уреди, уреди за промена на начинът нагряни от поселнико, обновливе извори или да кажам по-прифатливе за животната средина извори за нагряни, за загряване така да ова е еден момент и едно прашанито кое може би не владенито организацията трябва да го покнена на по-високо ниво имаме ужтено прашанито на мен от засоня, може би едно малко поголямо обяснувание в поглед на евровските фондови Прошанията е дали постои фонд за правена транзиция, коищо е на ниво на евровскуния е от евровскуния, а ги упак я дръжавите коищо не се членки коя е достапността до тие фонди Не Крато козвор не пусто не пусто таков фонд мисъм в опрограмиранието на сегашната администрация во ЕУ или бюджетот е от 2021 до 2027 година и GTM джастранзишен фан са програмирани во склопът на ОУ-бюджет и еднашка ги спрограмирате те фондови това е това трябва да се включи дополнително по текот на дисполнуванието на бюджетот няма начи какво да се направим пусто е некои твинник програми не може да се включи заеднишки проекти с региони от Нили Бугария, Гърция, Иванили Гърчки от регион, на Ягли на Лигните, в Мадобетовски няма простор за фондови това какво фонд на мен за самите држави това не пусто така наречен пусто и пъв финансирание коещото финансира се той нови от экономики и инвестимен плен економски инвестицистски план за Западен Балкан коещото е неги така таргетера на 9 млрд евро и пусто ще пусто може да ги соберем е гито тие включуват инвестиции в много работи тие е живота на средина институцията не е само намен адекарбонизация и това е унащо на самите држави към нелисо ваквите кризи негативно няма много погодена сугуината тук нелимат и влияние на другите земи слаби по-зависни сонергенси е унащо на самите држави да се договорат или побарат солидарите фан може да в период от среди кризата и вуината на некоя начин или унащо би може ли е веке от сега да почнат да би бират на некоя начин да в народната от 2027-та година веке има по особен фонд на мене за Западен Балкан което би служил само за това трансформация това ни би го бириклени ни ли на критика до институцията, не само в Акадония мегиотифорикионата, дека много чисто се остава до последна момент по 2027 е приказно да вие барата пари и това да се нили да се види, што може да са направи и когато е потребно или когато трябва да се спрограмират средства дали имате капакитет да ги презимате тие средства и така на тамо то е нещо, че от сега трябва да почнат да са работи реално за да вие кога би бил нарядно ти обучат, навистина пусто е така фонко, што би помолвало овие процеси. Да, са ова ги църпът на сителния прашвение и интерес от на те, што не следат за темата правена транзиция и се заблагодарил, што отвоевте време и присутствува тя нови вебинар в ова саботно сончаво претладне да видете тука пред вашите компьютери. Александър, бите дал това сбора да завършиш настанотка какво дома, кино и организатор на вебинарот кой се е ни народни чекари што може да ги очикваме от изгресомца и от ГЕФ и това, што го отбурят на соостанатите гугунеци може би една зайничка акция или инициатива за некои кунгредни мерки в отделот на правена транзиция Благодаря. Ти благодарам, Христиан. Първо би се заблагодаря на професортина и на Ристецка. На вистина, ова подъжка, што я добиваме от вакви експерти, постояно би го споменал повторно на Гужаровски, кои изсто така ни е на нашите настани постояно. Стошейки ги лиф, ке добиеме вистин с канасока Дефинитивно, ми слам дека трябва да почнеме с ова инициатива, што я спомена професор от Миновски. Я с ги повиквам, че все е експерти, не владини от сектор научната фела Во следните следи от краток период, т.е. бъзо трябва да се делува, зато што измените доаи от вашето регулатива, веревам, летово. Ги повиквам, всите, т.е. да застанаме заеднички за това транзиция да земиме заедничка настока и, мислам дека така, ке в роди се оплот и, мислам дека промените в опозитивна смисла, ке ги видиме бъзо, на той начин. Това, кой би кажал я, само би сакал да ги повиквам вси да не ги следат активностите, ми следат два настани на енергетска демократия в ОАПРИЛ и в АМАИ са надавам всите, ке би да тамо, са надавам и всите, вън ещо ги повиквам на овен настан, ке се поява заеднички да делуваме и исто така в оседината на АМАИ, ке е и ами книгата и стъжуваниято на заедната еловска фондация СОПАРТМЕРИТЕ и СГРЕСАНСЕ в оседината на АМАИ са надавам дека и тогаш, ки имаме некои настани а веке се наявени така да, ке видеме активни в оседината период много активни може сите да не следат и што повеке да се соединиме в истанасък Ти благодарам, Кристи. Ти благодарам, Александър и на СОНЯ и на ДРАГАН какви на сите, коищо не следа в ВЕПОЗУ Сова го затвараме денешното настан в епокануална бев страната и на мрежите на Изгресонце на ПЕС БУКНЕ ИСТАГРАМ сите информации, коищо таки видат повързани са объявите коищо таки призлят затото говорите на нашите соговорници и се деламе на селенни от нас това. Благодарам. Благодарам. Приятно.