 Po dveh svetovnih vojnah uman, kot stoletjo so ljudje začeli iskati poti, da bi za vsele priprečili takšno opustošenje. Predlok, ki ga je predstavil, francoski funkcionar Jomo Nei in na to preozev takratni francoski zunani minister Robert Schuman je predvideva v združitev pano, ki stabiljali zagibano vojne, premok in jeklo. Ne roko ne sefra pa d'enku, ni dansi konstrukcion, sefra pa krokretne realizacije, kaj je najbolj solidarite. Leta 1915 je šis držav, Francia, Nimčija, Belgija, Italija, Luxemburg in Izozimska podpisali o Pariško po godbos, katero je bilja ustanovljena europska skupnost za premok in jeklo. Vodil jo je natnazionalni organ ziminom Visoka Oblast. Europski voditelji so želili več, zato so 25. marca 1957 podpisali rimski po godbi, skaterima stabilji ustanovljeni EGS, Europska gospodarska skupnost in Euratom Europska skupnost za atomsko energijo. Leta 860 je Pierre Werner ministerski predsednik Luxemburga predlagal vvetbo enotne valute. O takoj menovanem Werner je vam poročil iz Leta 70 pozval k postoplju z postavitvi denarne unije v desetih letih. Toda Letokasneje so zjede Adéval veral je dolar. Temo je sledila naftna kriza in izvetba Werner je vega načrta je bila odložena. Zato so nekateri Europske države na mesto denarne unije uvedle tako imenovano valutno kačo, ki je določala meje nihan diviznih tečaja ugledena veče Europskih valut in dolar. Med Letom 270, ko je nastala kača in koncem jednega obstoja 7 let kasneje, je prišlo do številnih prilagodite v tečaja. Države, ki so kačo zapuščal in se je ponavno predruževale, so si dobe sedno podajale kljuko. Leta 970 je bila pobuda za ustanovitev ekonomske in monetarne unije ponavno obojena. Nastala sta Europski monetarni sistem in Europska denarna enota, ECU. Toda ECU je bil samo na videsna valuta v Ziroma skol obračumska enota. Države članice Europskega monetarnega sistema sosklenile, da nihan je valuto bil jo na 2,25 od stotka okoli srednjega tečaja, kar je predstavljalo začete k mehanizma, da v iznih tečaju. Za države članice spoštovanje dogovora ni bilo vedno preprosto. Med letoma 970 in 780 je bilo kar 730 valutnih uskleditelj. Leta 680 države članice podpisale enotni Europski akt, ki je pomenjo prvo večjo spremem vorimske pogodbe. Na men enotnega akta je bil, da leta 3,90 uspostavi pravi neutralni trg, ki bo temeljiv na prostem protoku blagan storitev in kapitala, brez netarifnih ovir. Leta 880 je bil takratnj predsednik Europske komisije Jacques Delori, manovan za predsednika odbora, kater je ga v gotovitve so postale temel maztrihske pogodbe. Delori avo poručilo je predbidevalo ustanovitovoj ekonomska en monetarne unije v 3 fazah. Prva faza je bila namenjena okrepitvi sodelovanja med centralnimi bankami. Začila se je 1. juliya 1990, ko se je v Europski skupnosti ucelantis prosti v pretok kapitala. Na to je bila 7. februarja 1992 maztrih to podpisana pogodba o Europski uniji, ki je določila okvir in nadaljne korake za oresnicitev ekonomska en monetarne unije in ena uspešnodelovanje. V skladu spogodbo leto 1994 tako pomeni začetek 2. faze. Njen cil je bil gospodarsko zbližavanje od rozpostavitev ostreznih institucij in postupko. Spogodbo so bili določeni konvergenčni kriteriji, ki jih morajo države članice izpaunevati za pravzem enotne valute. V drugi fazi je bil ustanoljen Europski monetarni inštitut, kaj je pripravljati 1. januari 1994 v Frankfurtu. Europski monetarni inštitut je pripravil vse potrebno, da je ECB lahko preuzila pristojnost zadenarno politiko. Maja 1890 so se voditelji in finančni ministri Europske unije v Brucelu odločili, kateri države sotosekli za dostno stopna konvergence za sotelovanje v monetarni uniji. Imenovali so tudi prvega predsednika ECB, zale člane iz vršilnega odbora. ECB je bilo ustanoljena 1. junija 1890, nasledila je Europski monetarni inštitut ter preuzila njegove prostore v Frankfurtu. Z nacionalnimi centralnimi bankami držav članic EU se je povezala v Europski sistem centralnih bank. Enem 30. decembra 1990 se je rodil euro in določenojoj bilo menjalno razmerje so delojovčimi valutami. La commission calcula v šakun del mene nacionalne liniu. 3. faza se je začila 1. januarja 1990. Ovedena je bila enot na denarno enota in nacionalne centralne banke so pristojno s denarno politiko prenesljena svet EU. 3. leta poznaje 1. januarja 2002 so bili opuse s pložnem preznovanju uvedeni Eurobanko cijim kovanci. 2. valuta Pred tem je bil Eurože 3. leta u radnavaluta v bankah, podjetih in na finančnih trgih zdaj pa je bil novoljio v Sakomor.