 Der er gennem flere år været stor interesse for brugadrævet innovation inden for innovationsforskningen. Det vil sige innovation skabt af virksomhedens bruger, som vi for eksempel kender det fra LEGO. Men nu er der ved at forme sig et helt nyt begreb, brugadrævet og entreprenøverskabet. Det handler om, at bruger, selskaber og små virksomheder på baggrund af de nye produkter, de har udviklet i tilknytning til virksomheds oprindelige produkter. Prof. Lars Frederiksen, du er en af grundlæggerne bag begrebet. Hvad er på enken i det hele tiden ved brugadrævet og entreprenøverskab? Brugadrævet og entreprenøverskab er historien om, at virksomheder startes fra nogle aktive bruger, og at brugerne ikke er passive kunder. Men det er spændende, fordi de bruger ikke bare innoverer, men går et skridt videre i hvad de skabelsesprocesen og skaber virksomheder, der på sikkeskab afspladser. Det ændrer altså den måde, vi tænker entreprenøverskab på, hvor de traditionelt har været tænkt som videnskabel til fra virksomheder og universiteter. Ser vi altså nu aktive bruger, der ved hjælp af lave omkostninger og stor informationsflog gennem bl.a. internetet, kan spiligt sætte op og starte nye virksomheder, hvor de ser deres egne produkter og servicides. Men hvil konkurrencemæssig fordel kan der så være fra en virksomhed, der beunderstøtter brugetræd og interprenøverskab? For virksomheden kan man selvfølgelig første omgang, kan man være usikker på om det, som en bruer den virksomhed skaber, vil kanabilisere virksomheds konkurrencemæssig fordel i deres produkter og deres servicides. Men generelt, så det, vi ser i vores forskning, er, at der er en fordel for virksomhederne i at skabe et økosystem rundt om sig med en kreativ, kritisk masse af virksomheder, som lægger på virksomhedsprodukter. Det kunne for eksempel være Google og den måde, at der rundt om Android-plattformen er skabt en række apps-producenter. Du har fortalt mig, at I har set på, hvordan den brugetræd-artiprenøverskab egentlig opstår. Kan du sige lidt mere om det? Det vi er konkret at kigge på, det er, at i nogle online fællesskaber, er der nogle bruger, der er bedre end andre, til at observer eller skabe muligheder. De har nogle bestemte individuelle karakteristikere. Men for at videreføre processen og skabe det, vi kalder entrepreneurial action, altså i gang, i sin egen virksomhed, sælge sine produkter, kræver det en række sociale elementer, nemlig om de her menneskers status i deres online community. Og den aktivitet, de bruger i community, er for at teste, selvfølgelig, af deres produkt med de fuld for andre. Og man kan også nogle gange se, at det er en form for afsøgning om, der er et marked sæbbelhen for potentielt at skabe sin virksomhed. Så det, vi har fundet ud af derer virksomheden, kan kigge på, er der nogle bestemte slags bruger i deres community, som ser på muligheder. Og så kan de også understøtte ved, at kigge på, om de her personer, sociale relationer, er af en særkens karakter, at der kunne være mulighed for de startede virksomhed. Hvad kan du prøve at give nogle eksempler på de individuelle karakteristikere, som du kender tegner i? Noget af det, vi har fundet ud af, er selvfølgelig, at man skal have en vis til teknisk ide. Vi har kigget på softwarebranchen, og at man skal have en teknisk kompetence. Men også, at man har en bestemt adfærd på det her community. Nemlig, at man selv starter spørgsmål, man er syne, man er det, vi med et fint ord kalder dagssortenssættende. Og den form for aktivitet, man kan også kalde det, man er ekspressiv, har altså en positiv effekt på, om folk faktisk genkender eller skaber muligheder, som senere kan lede til ansprenøvnskab. Det næste skridt, som sagt, er de sociale relationer. Og det, vi har fundet, er, at det betyder meget, hvilken social status man har i community. Det kender man måske også i andre branscher eller andre områder, hvor det er klart, hvis man har et højt renommé inden for en bestemt bransche, så er det chancen for, at man, hvis man starter sin eget firma, det kunne være en meget kendt skuespillere, der så vælger at starte sit eget theater. At det renommé bærer man med. Det er et status bærer man med over i sin virksomhed. Men hvordan kan en organisation så understå denne innovationsvorm? Føjelsig lyder det jo ligesom om, at det er nogle karakteristikere, som brugerne selv bringer ind. Kan man gøre noget som virksomhed eller organisation overhovedet? Jo, en af de ting, som man kan sige, er, at vi har understrykt, vores forskning har en udgørspunkt i den individuelle bruges, adfærd og fortolkning. Men det virksomhed, man kan gøre, er selvfølgelig at gøre det nemt, fordi bruger, der må have at have set en idé og tage den videre over i at skabe en virksomhed, det kan gøres på flere måder. Først kan man sige, at man skal skabe, måske et fællesskab, fordi folk, der vil udvikle i det tilfælde softwareprodukter. Forstilder Google, som har skabt et rundt om Android, har skabt en platform, hvor folk, der har lyst til at lave en app, og muligvis også lave en virksomhed på baggrunden app, kan gå ind og melde sig til et developer, altså et udvikle fællesskab, hvor de får mulighed for at få nogle af det, der er med et fint år, hed ToolKids, der gør dem i stand til at realisere den her app. Så det første man kan gøre det er, som sagt, at man skal skabe nogle ToolKids, for at folk med idéer de faktisk kan udføre dem til prototyper. Det andet man kan sige, det er, at virksomheden kan skabe en side hjemmeside, hvorfra at brugerne kan sælge deres produkter. Det er også det, vi kender for Google eksempelet med, at vi har Google Store, Web Store, som skaber en side, hvor folk, der vil starte en virksomhed, selvfølgelig sælger sin app til Google, og Google kvalitetskontroller den, og sælger den videre for en. Det betyder selvfølgelig, at transponøren i det her tilfælde, der skaber en virksomhed, er god til at udvikle, men ikke nødvendigvis har markedskanalen, men den skaffer Google, og det er lidt på samme måde, så der er flere vej, at brugerne og transponøreskab kan etableres på. Du får en idé, du udvikler den, du starter din anden virksomhed, du sælger gennem markedskanaler, men du kan også skabe din anden virksomhed, og sige, at jeg ikke kun udvikler nye softwareprodukter, og jeg laver andre, for eksempel nu i det her tilfælde, den svensk casevirksomhed, vi har kigget på, inden for musiksoftware, der hedder Propellerhead. Lad dem sælge og kvalitetskontroller dit produkt, og på den måde kan man sige, at det skaber mere, hvad de får Propellerhead, fordi de får en mere divers produktprodukterfølge, og det skaber en mulighed fra den brugerdragende transponør, for at sælge sit produkt gennem en nem vej til marked. Er I stillet på nogle faldgrupper i denne innovationsform? Jeg tror, at man måsige, at det er meget tidligt, hvor ideen om brugerdragende innovation, altid har eksisteret. Så er der sket det de sidste 10 år, at det er blevet en systematiseret etableret proces for mange virksomheder. Brugerne bliver set på, som dygtige og gode til, ikke bare at give information om, hvad de vil have, men også at lave software, for eksempel prototyper, der egentlig formidler, hvad det er deres behov er. Det vi ser nu er, at der kommer virksomheder, der skabes fra denne her form, fordi det bliver billigere, nemmere, og skabes i denne virksomhed. Og på den måde kan man sige, at faldgrupperne er måske ikke åbenlyst klare endnu. Det er klart, at der vil være enkelstående hendelser, hvor man højstensyniserer den brugerskaberne virksomhed, som på sikt kan udkonkurrere det etableret produkt. Men jeg tror, det er mere typisk, hvad vi ser, ligesom for eksempel også i softwarebranschen med Java, altså Son Microsystems, hvordan at der skerbtes en et økosystem rundt om virksomheden. Det er sammen med Google igen, der skabes et økosystem rundt om virksomheden, som virksomheden faktisk sætter rammevilkoner for med en bestemt produktplattform, hvoromkring brugernes skaber virksomheder, der tilbyder mere specialiserede ydelser. På den måde opstår der med et fint ord en arbejdstilling af det innovativ arbejde, mellem at nogle bestemte virksomheder sørger for en plattform, hvor de tilbyder nogle ydelser og produkter. Dem kan brugerne så købe, og de kan også begynde at bygge videre på dem. I stedet for, som vi har set det tidligere i brugtren innovation, at man så deler de her idéer eller på nye produkter gratis, eller endda giver dem til virksomheden, så er der altså nu nogen, for de er blevet billigere og nemere, der siger, at vi kan egentlig godt starte en virksomhed her. Hvorfor er det interessant? Det er interessant i hvert fald noget, det vi har fundet ud af er, at det giver selvfølgelig en mulighed, for det man kan kalde deltidsbaseret entrepreneurship, sådan at den skolelærer, der vil lave en software-app, faktisk får en mulighed for at starte en virksomhed og have en alternativ indtjening. Tak fordi du vil dele din viden om din ny forsting til mere og slags. Det er meget spændende, og jeg ved, det kommer mere fra dig. Tak.