 En bedre hjemmeplej og en mere effektiv hjemmeplej. Den bedre og mere effektiv hjemmeplej er resultatet af den her borgmediaskærmen, som er en af de nye, såkaldte telemedicinske løsninger i ældreplejen. Telemedicin dækker over mange nye typer digital understøttet sundhedsyldelser. Og her i Holstebro Kommune har skærmen skabt en ny hverdag for teamleder i hjemmeplejen Kirsten Svensson og hendes kolleger. Lige ned her en puls på 64, og så kan jeg så gå ind og lægge det ind, og så kan vi faktisk sæde cyklerisker og læge at snakke om de samme dataer. Borgmediaskærmen bliver fint i brugt af både plejepersonalet og de ældre. Og for Kirsten Svensson og hendes kolleger har skærmen gjort mange arbejdsgange letter og langt mere smidige. Vi går ikke med en hel masse gul lapper, hvor vi skal huske en masse ting, men måske har mere tid til at se borgeren. Det er overhusfirma Sikhøjer, der står bag den software, der ligger på borgmediaskærmen i Holstebro. Sikhøjer har sit udspring fra ingen sinørmiljøet på Aarhus Universitet, hvor lektar Stefan Wavner her, og hendes kolleger allerede er i gang med at forske i næste generation af sundhedsteknologi til fremtidensplejeboliger. Det vi laver er, at vi laver et slags app store, der gør det nemt for personalet og installerer nye apparater. Kodeurner for Stefan Wavner's projekt Kerstår er, at gøre teknologien enkel og simpel for brugerne. I modsætning til i dag skal registreringen af apparater og sundhedsdater, som for eksempel blodtryk, i fremtidens geepærautomatik. Her skal sygplejken alene pakke apparatet ud, hvor efter hun førte henover vores enhed. Når først blodtryk smål og apparatet er blevet installeret, så er det forholdsvis simpelt at anvende patienten kan i teorien selv sætte blodtryk småleren på, men i det her teltfælde er det så hjemmesbyplejsen, der gør det. Så alt der skal ske, det er, at man skal trykke på en knapp. Og når der er trykket på den ene knapp foregår måling og registreringen helt automatisk i kerstårprogrammet. Stefan Wavner og hendes kolleger ser masser af muligheder. Sengen her er for eksempel ganske udemærket at sove i, men den kan jo også noget andet. Hvad er det den kan fremtidens hospitalsling? Intelligent sengen har jo en af de fantastiske iboende muligheder, at vi kan overfå folk 24 timer i døgnet på de tidspunkter, hvor de sover. Det vil sige, at vi kan se, om der skal ske pludselig væskeoppobning i øjekroppen. Vi kan da også reagere, at det kunne skylde til nye ansufficiens, at nye svigt og hjertesvigt. Og det betyder altså pludselig væskeoppobning over en 3-4 dage, for eksempel. Så vi står til at handle hurtigt på det og hurtigt for folk på hospitalet. Fremtidens velfærdsteknologi skal altså bl.a. give de ældre større tryghede. Men, som Kirsten Svensen siger, så er den helt afgørende parameter for succes, at de ældre faktisk er med på teknologien. Jeg vil sige, den måde, hvor det vinder input ved de ældre, det er simpelthen ved, at når pårørende tager initiativer, så ligger nogle billeder ind, hvor de lige pludselig kan se, at et billede fra en barnebarn, der er på ferie i Amerika, de kan få billede med det samme, det er enten vi er trygt på skærmen en gang uden at skal det mere. Det synes, de er fantastisk, og så er der virkelig noget at snakke om, når vi andre kommer på besøg.