 Så går vi videre. Det nu skal det handle om langvarig sædskifteforsøer. Det er Jørgen Olesen igen fra Agri-økologi på Aarhus Universitet. Og igen, der bliver også lige fem minutter til spørgsmål. Ja, tak for det. Som Christopher sagde, så vælter vi os ikke i langvarig forsøg på det her. Området og dem, vi så har, kan man så diskutere nogle gange relevant nav ind i en bestemt sammenhæng. Men jeg har jo været involveret i sådan et, og så må man jo bruge det, som man har, og den hammer, man kan finde til det. Kigger vi på, hvad sker der med ind-input over længere tid? Og det er relateret til det her forskel mellem udvastningsandelen og marginaludvastningen. Så er det jo sådan, at det ind-input fordeler sig på, hvor meget vi høster. Hvor meget der udvasker, hvad der er i gasform i taget, det indertifikation, og hvad der så opbygges i jord eller slides ned af det, vi har i jorden. Det kan man eksperimentelt kun belyse i langvarig forsøg. Og som sagt, så har vi ikke så mange af dem. Jeg kommer til at vise nogle. De taler jo alvis, har ikke været brugt ved kalibrerien af NLS 4 selv om tidligere data. Nogle af de første års data her har været brugt, men de overrækker, jeg vil vise, har ikke været brugt. Der har været i forsøget her ind-input af forskellige typer, både i handelskønning, hussekønning og en hel del i biologisk kvældstoffixering. Alle de komponenter indgår sådan set i NLS 4-modellen, som en del af det indput, man også regner marginaludvaskning ud af. Data er fra tre forskellige lokaliteter, barierende i nedbørnmængde og jordtype. I de første år, vi startede i 97, i de første år kørte det her alene som nogle økologiske planteagels sædsgifter med to forskellige typer sædsgifter med og uden noget klor og græs, og det klor og græs blev brugt som grønnegørning. Og så var der også med uden efterrød og der var med og uden til delning af hussekønning. Fra 2005 blev det en af de lede den kombination, der var udgøret og uden efterrød blev lavet om til et konventionelt system, så det system har en anden forhistorie. Der er også det at sige, at den forhistorie er lidt blandet, fordi vi faktisk to forskellige sædsgifter får ud, så det er ikke sådan, at den har haft et lavt input. Men naturligvis skal vi have samme input fra 2005, som der var forud. Ja, sådan ser sædsgifterne ud. Jeg vil vise data fra det, der hedder tredje rotation 2005 til 2009, og fra fjerre rotation fra 2010 til 2014. Lidt et udpluk, så læser det 2005 til 2008 og 2011 til 2014. I kan se afgrødderne her, og det er, som I kan se, blandet, kan man sige sædsgifte, noget, der i virkeligheden også afspejler til at vise græd, at man også ud i praktisk har mere end bare vedet. Ja, godt. Der høstes naturligvis en hel del her, giv det illustreret også, hvor stor andel, der bortføres i noget vede. Når vi tager sådan et blandet sædsgift, som det her, så er det en lille smule mindre, i noget intensivt vede, der ender med at blive bortført deromkring end 60 procent. Eller så er det tildelen der er heldningen på det her, varierer igen lidt fra stedet til stedet. I kan også se, at de her kore er lidt parallelt for skuddet. Det afspejler i virkeligheden, hvor frugtbar jorden er, altså hvor meget af det der overgang, hvor meget overgangske stof er der i jorden, der kan mineralisere os og også få syn afgrødden med kvildstof. Og på den jord, vi har på Jønnevad, fordi det er en sand jord, så udvaskes der mere. Det betyder der også fra starten af året af mindre til rådighed, kan man sige, og derfor får afgrøn også fat i mindre af det. Kigger vi så på det her, vi så i sådan nogle systemer kunne kalde en marginaludvastning. Og jeg har regnet det ud for de forskellige lokaliteter her ved at kigge på total indinput. Altså det, vi har i handelser, husstyrkøning og biologisk velstof fiksering, svarne til det, der også indgår i NLS 4. Og så se på, hvor stor udvaskning er det her og inddraget også den faktor, der hedder hvor meget afgrøddækket er der om efteråret, altså er der brugt efterafgrødder eller ej her. Og så får jeg lidt varierende marginaludvaskning, altså hendning på den kore der. Det er ikke sådan, at vi kan sige den kromer eller noget her, der er også nok for lidt data til det. Men vi har en marginaludvaskning, der ligger mellem en 13-22 procent og størst på sannjorden. Hvis vi så kigger på den efterfølgende periode, det er ikke lige for at skrive på her, det er så kun fra faglom, fordi vi har indstillet forsøgende på de to andre lokaliteter, men fortsætter på forlom. I 2011 til 2014, der har vi så målt i lidt flere parceler, så vi har fået bestemt lidt bedre. Og I kan se, her er så to kore, det inddrager alle de forsøgslæd på tværs af sæskifter. Koren passer meget fint med sådan en linear mellem de her punkter, kan man sige. Heldningen på koren ligger et sted mellem en 7 og 9 procent, som så er marginaludvaskningen. Men I kan også se, at der er en enorm forskel, om vi har efterafgrødder eller ej i systemet. Og det er sådan set overskøkker selv, kan man sige, efter en 15 år med forskellige gødnings- og systemer osv. Er det stadig et spørgsmål om, hvad, om der går noget på markederen efter, snarere end hvad der er givet af kvælstofinput, her. Opsomerende, kan man sige, hvis vi kigger på det der fordelning af indinput, altså marginalresponserne. Hvad bliver der af det? Og største delen er i noget af det, vi høster, og så har vi en udvaskningsandel, som I kan se. Den kan så varieret lidt, og den varierer nok, som Kristoffer var inde på, rigtig meget afhængig af, hvilke afgrødder det er, og det er ikke været præcis de samme selvskifter i de to periode, og hænger også lidt af klima og jordtyper osv. Og så har vi den rest, fordi det kan man godt spørge sig selv om, hvor søren bliver resten så af. Noget går naturligvis til amagnærk, identifikation, familie, det mindste, og den langt største post er den der ændring i jordpulje. Og fordi den jordpulje er så meget, meget, meget større end alt andet her, så er det, selvom det kun er små ændringer, så er det noget, der kommer til at influere, og i virkeligheden bestemme forskellen mellem den der udvaskningsandel og den der marginaludvaskning. Ja, opzomerende. Magnaludvaskning 8-22 % i de her forsøg, vi har med at gøre, og en betydelig rest, som er andretab og pulje. Jeg skal skynde mig at sige, at de her forsøg er nogen, der ligger med input under og op til omkring ekonomisk optimum. Vi har da ikke fundet nogen tendens til, at marginaludvaskning i de her tilfælde stiger, men det kan jo altså skylde, at vi ikke har haft forsøgslid, der har ligget over ekonomisk optimum. Yes, tak til Jørgen endnu engang, det er lige hængende, Jørgen, heroppe. Kun jo godt være, at det var et spørgsmål til dig, og det var dig, ja, og du er... Jens Borum af Københavns Universitet, dine opgørelser af resten, der du tager et output, er vi ikke inde i noget omkring det samme omkring udvaskning kontra marginaludvaskning, fordi det er høst. Den høsteffektivitet, du arbejder med der, er jo en samlet høsteffektivitet. Hvad er den marginale høsteffektivitet? Det her er sådan set marginal, det er helningen. Det afvirger vejligt meget, fordi Gitte, hun visste tidligere, fordi der ligger vi på 25-30%. Nej. Hvorover, hvis man ser på de talerrejner på dem? Nej. Koren kommer deroppe, så derfor får du ikke ret stort udbyte ud af de halvstraske projekter. Nej, nej, nej, nej, fordi de kurver, som Gitte visste, var det høstet tørstof, hun visste ikke det høstet kvældstof. Men det følger om trække hinanden, og det krommer lidt anderledes, men det krommer stadigvæk. Nej, det krommer naturligvis, men det krommer stadigvæk så meget. Ja, der er endnu en spørgsmål fra Windows Nischen. Ja, det er ikke Kaj Sand Jensen. Jørgen, jeg kommer til at tænke tilbage på den sorte jorden, som ikke var det rigtig sket, hvor udvaskning var at kunne stand. Og så kommer jeg til at tænke på den måde i faktisk måler nitraten i jorden med keramiske kopper. Hvor er det det, du sagde? Ja. Det er man jo andre steder at holde op med, hvor jeg anvender keramiske kopper, fordi man får udfældningsfenomener i keramiske kopper. Det får ikke udfælling af nitrat, da. Man anvender i stedet for teflon, eller man anvender stål. Det er for os for det, eller for svag, det er et problem for. Det er et problem, hvis du skal måle for os for det. Men hør nu her, hvis du nu har hjernudfældninger i kopperne, så kan nitraten jo bruges til at reducere udfælde i hjern, hvis det sidder i kopperne. Så mit spørgsmål er jo dybe at se, har I testet de mål, hvad de har for nitrat i de keramiske kopper og sammenlignet med de faktiske konstruktioner i vandet, eller har I lavet en screening, hvor man sammenligner de keramiske kopper med teflonkopper eller stålkopper. Fordi vi skulle nødløge ind i, at det faktisk er et artefakt, eller der er en lysproblemer med det. Det er fuldstændig korrekt. Det måske kan I give det, eller Elly bedre? Jeg tror Elly. Jeg tænkte bare på, at det er jo mærkeligt, hvis det kun lige er der, hvor der er sort jord. Vi kan udmærke, at måle store toppe egentlig træt. Jeg havde ikke nogen sort jord. Nej, det var bare fordi du navnede det. Vi har testet tidligere også mellem teflonceller og keramiske celler. Vi har ikke fundet problemer. Verken med måling af nitræt eller måling af organiske ind i jordvæsken. Vi vil selvfølgelig aldrig bruge det til forsvaret og lignet. Jeg skal høre, om der er flere opklarende spørgsmål til Jørns opleg, eller så går vi videre.