 U okviru programa Bijević sutra u živinicama su dana sangažovan istrušnjac i prezentovali naacrte ciljeva aspiracija za 2050 godinu za svaku oblast mjero unutar razvojnih pravaca. Dekarbonizacija, energija, klimaju, drživi transport, cirkularna ekonomija, smanjenje zagađenja, održiva poljuprivreda, zašta priroda i biodiverziteta, što predstavlja argumentovanu uporište za postavljanje i razrađivanje mjera za dugoročni i srednjoročni i kratkoročni period. Naš projekat koji se zove Bosnijan-Hrcegovina Sustainable Transition, odnosno održiva transicija Bosnih-Hercegovine, mi smo napravili jednu simpaticu skračenicu Bijević sutra, je program koji podržava ambasada švecki u Bosnih-Hercegovini kao jedan od najvećih bilateralnih donatora u realizaciji projekata koji se tiču klimacijih promene i okoliša. Naš ovaj konkretan projekac radjuje sa četri jedinice lokalne samuprave iz Regiona Uglja na pitanjem održive transicije. Sad kada kažemo održiva transicija, negde se vodimo okvirom zelene agende za Zapadni Balkan koja ima 5 prioriteta od pitanja energie klimacijih promena dekarbonizacije, prevoz, cirkularne ekonomije. Tako da i grad živinice je jedna od jedinice lokalne samuprave koje se nalazi u Regionu Uglja, bili su izuzetno voljni da se radjuju i imaju zaista dosta preduslova i veco aktivni u rešavanju pitanja koje se tiču održive transicije. Nekoliko posednji godina grad živinice aktivno radi na dekarbonizaciji i izražava oprediljenje da kroz lokalnu zelenu agendu postane prva karbonski neutralna lokalna zajednica u Bosnih-Hercegovini, sa namirom da se o mogući prosperitetni i moderni i klimacki neutralan grad zagrađene grada živinice. Zato će iskustva koja prenosi štokomski institut s pomenutim lokalnim sredinama pomoću razvoju energeski transicije. Za faljući grado načalniku doktoru Begano Mufiću i predstavljajući grada živinice ušlo među četri grada o Bosnih-Hercegovini, to su gradovi koji su bogati ugle. Po red živinica to imamo Banoviću, brez obćin ugljavik. I mi smo sigurno vodeći lideri sam postali u energeskoj transiciji, i iz razloga što smo prvi pokljenili celotropirodom da ugradimo fotonaponske elektranje na degradirani rudničkim pošinama. I ovaj godni će joć počit 62 megavate zgradnja fotonaponski elektrana na rudniku Djurđevik. A istog tako, dobro smo evo informaciju da je rudnik u Dubrave, da je planirano 12 megavati. Energeska transicija je zetno zatjev. Procis mi znamo da smo kao grad bil nastolni na ugalj, murki i tako dalji da su uglavnom. Naša prizvodnja bila i sada još uvijek aktualno negde preko 70% koristimo fosimo energiju. Vđutim, ovog dusno što nam pružato je sigurno prelazakno obnolju izvore, znači energi. U 2021. godine grad živjenicu otvorio i vrata budućnosti kada je u pitanju zalena ekonomija i cirkularna ekonomija. Ja muram, da će da smo i cirkularna ekonomija i urtno dži še izgradova, znači u bosnih ercivnih sobzirom, da završavamo separacijan, jednu od najsvormljim deponija, znači koja su očekuju uskoru isodovanja okolinske dozvoli. Što se tiče i rijeka, isto u tako imamo prečistac, odpadni voda. I znači, ovo sad završavam, ono što nam najveći problem gradu živince, to jeste zagadjenje grada. Ale o grado načalnik Dr. Began Mujić sa svojim strušnjim timojima ide maksimalne karjšavanje. Tog problema, već naredne sednice, imamo jedan sastanak svijem djepijom, znači je pola se stava graž vince, planira za, da su radima poprotencijala. A institutišto kolma i vezano za ovaj projekat, on će nam pomoći u rozaciji tri projekta. I ovaj program će treba tri godine, oni su danas pozvali i ne vladin sektor, i vladin sektor, i želej maksimalno dotore ovu temu, da ona bude dospna i da svi vidimo, da nam je to u budušnosti, a nikako prepreka ilizazovu i tako dalje. Prema riječima Nurkeća, 2026 godine počinje nova taxa na uken dioksid, gdje će udar na privredu biti po predposavkam ekonomista, negdje oko milijadu konvertibilnih maraka. Tako da ukoliko se na vrijeme izrade fotonaponske elektrane, sigurno je da će grad živinice imati i zelenu energiju. Naša intencija i doktora Begana Mužciagroda načalnika, naravno, u spolišku grasku uvijeća, na živince kao grad postanog zelenu i grad.