 Sådan der. Så sker jeg så officielt igen nu med video med optagelse. Bid velkommen til 1. december, som en værske ægte kalendergæret til dagens inspirationsvinar, som har titen for styr på GDPR og masterdata i CEM. Jeg bidder velkommen på vejene af Christian for BISNOTE og Anders for SIDESOP, og jeg er selv hedder Penille og representerer Superoffice, hvor jeg er til daglig af direktør. Jeg skal sige, jeg kommer til at slukke min video nu, og det gør jeg, fordi der er voldsomt spidsbelæsning på vores hjemmearbejdskontorsystem i dag. Så for at undgå, at jeg kommer til at lide det, så tager jeg så høfteligt min video væk nu, men det er altså ikkvalitetsmæssigt i hensyn. Sådan der. I kan heldigvis stadig ikke sagtens høre mig. Dagens agenda ser sådan her ud. Jeg vil først forsøge at sætte dagens emne ind i en Superoffice-EM-samling, og dæfter så giver jeg Stéphine Bider til Christian for BISNOTE, som kommer ind på, hvad det vil sige og være en datadragvirkksamhed. Vigtigheden af, at datakvaliteten i driften i ens virksomhed er på plads, og at der kun befinnes et datasæt, man kan sige, en sandhed i form af masterdata. Så kommer jeg lige hurtigt smut tilbage og fortæller om, at der er en god grund til at have den her masterdata i sit same system, da det er det kundevendte system, og hvordan CM kan hjælpe med sikkerheden og processerne om græn-person-data-håndtering. Så kommer Anders og Seitjop ind på, hvordan man så kan integrere sit CM, der hvor kundedata ligger, og sit ERP-system, og heltidens sikre, at det her ene datasæt er kontinuelt opdateret. BISNOTE og Seitjop er to af vores væsentlige software-parter i vores super-office-app store, og det er her, vi har en række, kan man sige, datadrevne applikationer, stil og til råd for vores system, for at berige CM-systemet med yderligere relevant data, som gør, at man så hurtigere, lettere og bedre kan træffe relevante beslutninger. Så med det, den indledning ved altså velkommen til mig selv, og ved blot startet med at konstatere noget, som vi alle sammen ved, nemlig at mængden af data den bare stiger og stiger. Det er ikke nogen overraskelse, men en aflede naturlig effekt af det er, at krav til sikkerhed, datadisibli og datakvalitet til med stiger. Og med corona, med geografiske adskilder og arbejdspladser, så kan både sikkerhed, datadisibli og datakvalitet faktisk godt blive udfordret mødligere. Derfor er det måske vigtigere i nogen siden, at I kan ståle på I afs data, og I afs data er velyderre relevante, vigtigt at I har en konkret strategi for data. Det vil sige, at I forholder, at I tager hvordan opsamler vi data, hvordan opdaterer vi data, og at I hele taget udnytter alt den vætdi, der ligger i den data I opsamler om kunderne. Så data er på en eller anden måde gå hen og blive synonymme vækst, og skal I afs virksomhed vækste? Jamen så handler det op at forsætte strøm på kunderrejsen, som der står her. For at sætte strøm på de datakontaktpunkter, som der er igennem hele kunderrejsen illustreret ved de her animerede bokser her. Helt vejen igennem kunderrejsen, så foregår der om kommunikation med mjer og jeres potentielle eller eksisterende kunder, og den kommunikation, den data, den skal vi have sat strøm på, så den efterfølgende kan automatisere os. Hvis man vil være en datatrede virksomhed dag, så er det nu til at styr på din data igennem hele denne her kunderrejse for lige til kunden, og derfor vil jeg bare lige bruge et par enkele minutter at lide talier igennem kunderrejsen. Den består af en rejkontaktpunkter, dem ser I her. Det er punkter, hvor der sker en udveksling. Jeg skal lige have min læser pæt frem, så denne her. Det er punkter, hvor der sker en udveksling enten en vejs eller to vejs, af noget viden, af noget input, af noget respons, af nogle holdning og nogle ønsker. Og den udveksling starter faktisk allerede her med, at jeres kunder ikke ved, at de er marked efter produkter og ydelser fra jer, indtil de bliver mål for en eller anden banner-annoncering. Det kan være i kørendet IP-takketing, og det kan være de støder på en blog, en artikel eller en video via de sociale medier, hvor I nu en gang er, eller det kan være via et lidskoring for ryb. F.eks. efter, at BISNOT har vasket data og gjort data-klarting-kampagne. Det vil sige, at når de her prospects går ind i den aktive evalueringsfase, så er det ikke kun meget oplyst om, hvem der kan opfylde deres behåb, men faktisk også om hvordan. Fordi de har haft et enormt højt vidensudveksling eller vidensindhængning. Og den hvide bliver så yderligere forfinet. Det kan være gennem diverse webformer, hvor de hindrer yderligere materiale eller en chatfunktion på jeres hjemmeside, hvor de bliver yderligere informeret an igen. Og hvis de har konkluderet alt det, de har hørt indtil videre, det er rent faktisk adresseret deres behåb, men så går de ind i en købs tilbudsfase, hvor I bruger skabeloner eller nogen sanskite i digitaliseret data, til en hurtig og professionel tilbudsgenerering og opfyldning i en god en aftale, og data udveksles automatisk med det EPI-system. Så begynder kunden hernede at opleve, hvordan er det så at være kunden i jeres butik? De bliver måske en del af et automatisk onboarding-program. De har måske adgang til en kunde på tag, hvor de kan lukse på og selv se alt om deres engagement med jer. Og pointen er, at hvis den her samlede oplevelse fra hver out-of-market og hele vejen rundt i møden her til man lasser betjene selv på jeres kunde på tag, hvis den oplevelse er til pass positiv, man kan måske da sige den er hvide lidt wow-agtig, fordi I har sat strøm for alle de processer, der kan satte strøm på i hele den her rejse, og dermed agerer langt mere professionelt om målrettet, så udvikler de jo en løjlighed over for jeres produkter ud. Så det vil vi rigtig gerne, fordi det er væsle billigere og letter at sælge til eksisterende kunder, end der hele tiden at hente næsten nye kunder ind i sin butik. Og superoffice er lige præcis den 360 graders platform, der kan det, fordi vi mener og tager udgangspunkt i, at det at have styr på data hele vejen igennem kunderrejsen, hele vejen i denne her kunde oplevelse, det er en absolut nødvendig konkurrence af parameter i moderne set. Og her med så er der så langt op til Christian. Christian, han vil så fortælle lidt om, hvordan kan vi bruge denne her data til at finde lids og til at kvalificere lids og det hele set arbejde, langt med at datatrede med udgangspunkt i et data-set, der lever og vil ligeholdes ind i seriensystemet. Så med de ord, så skal Christian lige have lov til at få overdrevet depression og percent of rights, og det har han nu, kan jeg se. Ja, men jeg siger mange takpanelle for denne fine overdrevelse og tak fordi jeg må komme her og snakke i dag. Jeg skal snakke lidt om master data, om business og hvem vi er og så videre og så videre, så jeg synes bare, at vi skal kaste os ud i det, meget hurtigt omkring hvem jeg er, så hvis I sidder og tænker på gavide, han er fra Fyrham, der sidder og snakker. Min navn er Christian Ellicare, og jeg har arbejdet i business de seneste tre år, og jeg arbejder min rolle hedder subject matter expert, man kan kalde det som rådgivende råd, hvor jeg understøtter vores eksisterende kunder eller mulige kunder i at finde den løsning, der kan hjælpe dem, og det er hudseerligt et løsning, der kan hjælpe med at automatisere processer, indenfor for eksempel master data, men også automatiske kreditbeslutningsproceser, og det vi kalder compliance, det vil jeg også komme lidt ind på. Jeg er uddannet fra CBS inden for regnskaberationer, og har også et tidligere arbejde i kreditforsækringsværden, og også i en del år i bank, hvor jeg blandt andet var med til at rulle SAP ud i nogle forskellige afdelinger, og være med til at se hvordan data, der lever i XLR, kan hvordan det kan give værdi, at man begynder at arbejde lidt mere smart med data, så det har jeg også prøvet. Master data, ja, og hvad er master data egentlig for en størrelse? Det vi ser, det er jo at master data, det bliver mere og mere vigtigt, det er noget, man tager mere og mere om ude i forretningslivet. Jeg synes egentlig, at der var meget sjovere til at mætte den her, fordi det er ret interessant, at det her, hvis vi ser den nederste setning her, 60 procent af alle ledere i dag trafer deres beslutninger, der sidder på deres mavefornættelse, og prøv lige at tænke over det en gang. Hvad vil det egentlig sige? Det vil sige, at det kan være sat sjefer, der mener, at de her, det er lige præcis denne her på en gruppe, det er dem, vi skal målret vores marketing mod, fordi jeg har en fornættelse af, at det er dem, der er vores bedste kunder, eller det kan være. Det er lige præcis denne her virksomhed, der er vores største kunde, men måske har man egentlig ikke indsigten. Det kan være, at man har fire kunder, der faktisk hører indenom den samme konsum, som samlet set, laver størrelse end den ene kunde. Og det er bare sådan, jeg synes, det er interessant, fordi selvom det er så højt på agenda inden lige nu, så er det stadigvæk rigtig meget at gøre indenfor det her område, og arbejde med data, og begynde at bruge data til at traffe sine beslutninger, og ikke sin egen mavefornættelse, selvom den også nogle gange kan være rigtig god. I Husbysnow, der ser vi i øjeblikket tre overordnede megatrends, som vi kalder dem, og det er faktisk det, vi bruger som pejlemærker for, hvor vi gerne vil flytte vores forretning hen. Og de her megatrends, det er først og fremmest digital automatisering, og hvad vil de sige? Det vil sige, at vi ser af flere og flere virksomheder, og har fået øjne op for at automatisere processer. Hvordan skal man automatisere processer? Det er hvor vi kan hjælpe, men det er jo ved at hjælpe mere for adgang til data, der kan bruges til at traffe nogle af de her beslutninger automatisk fremfor at sidde manuelt og gøre det. Så ser vi overordnede sig også, at compliance, altså der kommer mere og mere regulering, det kan være GDPR for eksempel, men det kan også være hvidvask loggevning, det kan være eksport, at man skal være mere, nogle typer eksportviktigheder skal være mere opmærksom på, at når de eksporterer deres varer, kan den bare blive brugt til noget andet indens egentlig formål, og skal være opmærksom på det. Så der kommer mere og mere regulering, og til det formål kan man også bruge data til at afhjælpe og sikre, når man lever op til de her lovkrav, der kommer. Og så den sidste del, som er, at vi ser, at hvis du skal blive ved med at vækste din forretning, så er det nødt til at blive mere digital i den måde, du arbejder på. Du kan nødt til at være arbejdssmarter, det kan være at bruge AI, det kan være at bruge machine learning, til at traffe de rigtige beslutninger. Man kan sige et eksempel på business, hvor vi går denne her vej, men det er, at vi har opkyttet et af de første selskaber i verden inden for insamling af ustruktureret data. Hvad vil det sige? Hvad er ustruktureret data? Men ustruktureret data, det er data, vi kan hente på internettet. Det kan være fx Facebook-informationer, det kan være informationer på LinkedIn, informationer fra virksomheds hjemmesider. Hvis man kan begynde at tage det ustruktureret data, og bruge det sammen med struktureret data, så som apparser og regnskaber, så begynder man at kunne tage endnu smart arbejdsbesøg. Så det er den her verden, vi arbejder i, og som vi gerne vil prive vores forretning hen i måde, det er de her tre prejmerkering, lige i øjeblivet. Og hvem er business? Businesset er et smart data-seltskab, kaller vi, som ligger i 19 lande og hovedsøget i Stockholm, i Sverige. Og vi kan se på det her kort, at de er 19 lande, der er markeret med grønt. Vi kalder os selv data-ejre, det vil sige, at vi i hvert land er lokale, præpresenteret, hvor vi direkte kopplet op med de officielle kilder i hvert land. Det vil sige, at vi sidder og har direkte opkoppling, så et eksempel kunne være i Danmark, kunne være at være os i selskabstyrrelsen, når de opdaterer informationer på selskab og fx. Jamen så giver vi det information ind i vores database og kan presentere det for os kunderdagen efter, så vi er dagligt opdateret på data. Så kan I se, der står Donald Bradstreet på den her slide, og det er egentlig et partnerskab, vi har været i i rigtig, rigtig mange år. Så det vil sige, i de her netten lande, hvor vi indsamler data, der tar vi det data, og så fødder vi det ind til en fældst database, som vi har med dem, det her selskab, der hedder Donald Bradstreet, som er i resten af verdenen. Det vil faktisk sige, at vi har adgang til mere end 400 millioner selskab og worldwide, og som vi kan gøre den her data tilgængelig for vores kunder, det vil sige, at vi har faktisk lokaldekonometer. Og det skal så lige sige, at Donald Bradstreet her fornyligt, det blev offentligt gjort, at de har opkøbt business, og vi forventer, at salget bliver gået gennem konkurrencenmyndighederne her i starten af januar, så der kommer business nok for menighed til at hedde Donald Bradstreet. Og det er en god ting. Og hvordan arbejder vi som en data? Det, vi gør, det er, at når vi indhænder data, når et selskabs oprettes, så tilder vi det et unikt, vi kalder det et fingerprint, men et unikt ide, som hedder Donald Snow, som er en nissefrød ide, som alle legale enheder bliver tildet, når det bliver født, og det her ide, det dør, som han også med de her selskaber. Så det vil sige, at det kan ikke vandre fra selskab til selskab. Så man kan sige, at det er et unikt ide, ligesom et severne omager af det i Danmark, men det her ide, det er så faktisk helt nødt på filial niveau. Så alle filialer har deres eget unikke Donald Snow. Og det, der siger er lidt ekstra unik, det er jo, at man gør det her på samme måde i hele verden. Det vil sige, at vi har den samme måde at identificere og efficere virksomheder på tværs af grænser i hele verden. Og som vi kan se herude til højre, så er det faktisk et ret anerkendt måde at identificere virksomheder, fordi bl.a. den amerikanske stat bruger det. Og hvis du skal oprette at sige, at amerikanske registrer skal du have Donald Snow og større stedet en af alle de store finansielle institutter, bruger, benytter sig også at Donald Snow og så videre og så videre. Men Donald Snow er ikke bare et nummer, du kan få til det, som virksomhed, du skal faktisk leve op til en næste kvalitetskrav. Så det er også en af de ting, vi gør, det er, at vi sikrer kvaliteten af det data, vi får ind, som vi er sikre på, at det er også korrekt, det vi kan tilbyde til vores kuldre. Så der er sådan en hel process, som kvalitetsproces, som skal gennemgås før virksomheder kan få til det, det her unikke ide. Og her er der sådan lidt omkring, hvad er det egentlig for nogle metodik, vi benytter, når vi oprater f.eks. selskaber i vores prøv at følge. Og det er, at man indhængder data fra en masse forskellige kilder, som jeg vil komme ind på lige om lidt. Og når det er data, så er identificerede, så går den her donksproces i gang, hvor vi skal kvalitetssikre det her. Det er nu, er det nu også, det her selskab. Og når vi lige som har sagt, det her, det tror vi på, det er det rigtige selskab, vi har tildelt den donksnummer, så begynder at beride, så begynder vi at kunne identificere ejerskab, f.eks. Hvem er egentlig ejeren af det her selskab? Det kan være et selskab i Sverige, så laver man det link. Så kan det være, at man kigger på et selskab i Sverige. Hvem er egentlig det her om et selskab i Luxembourg? Og på den måde skaber vi de her familtræer på tværs og bremser hele verden også. Og når man så har de her data, så begynder man at kunne berige med endnu mere data. Det kunne være regnskabsinformationer, det kunne være nogle af de her prædikativ scoremodeller, som vi har for kreditbudering, men også for eksempel, hvor godt et lit kan være, og så videre, og så videre. Og så er det en fisk det, som I kan se her, så data er jo ikke stationært, det er ikke noget, som får ind, og så er det bare sådan, det forholder sig. For som I kan se, der er der faktisk 395 data-dementer, som bliver opdateret på et dagligt basis globalt set, så der sker rigtig meget med data hele tiden. Og hvad er det så for nogle kilder, vi benytter at sage? Ja, men sådan helt overordnet set, ja, men så er det jo offentlige registrer, det er artikler, nyheder, regnskaber, vi tager vores informationer fra, vi er jo faktisk telefonintilius, det er konkursregister, og så videre, og så videre, så alle de offentlige registrer, vi kan få fingrene i, der samler vi data ind og gør det tilgængigt for vores kunder. Og hvis vi så skal prøve at blive lidt mere specifikke på f.eks. Danmark, hvad er det så for noget data i Danmark? Vi er eksempelvis en indhælder, fordi det her er bare et eksempel, ja, men så er det jo så noget, som er, selvfølgelig, standart informationer, som er aftaleret til en ekkode og et eller andet ægarskab, så der er finankelle informationer, som regnskaber. Det kunne være informationer omkring bange, hvilken bange benøver man, hvilken trafiser har man benøvet til indlysningsinformationer? Det kunne også være mere sådan noget vanbrugsdata, stål og komplejernsdata, det er jo sådan noget, som politisk eksponeret personer og sanktionslister, det kan være eindomsdata, bildata og så videre og så videre og så videre. I kan jo se nogle af de her kiler, vi har blandt andet bare i Danmark, som vi indhængder for. Så vi indhængder for rigtig mange kiler, og det her, alle de kiler i ser her, det er det, vi kalder strukturerede data, altså data, man kan tage for strukturerede kiler og databaser. Og hvad er det, vi laver i business? Hvorfor er det vores kunder, de kontakter og så siger, kan vi have brug for hæres hjælp eller kan I hjælpe os med et eller andet problem? Typisk, så starter det med, at der er en kunde, der tager fat i, og så siger for eksempel, at han hen har brug for at finde nogle nye lige, sker brug for at finde nogle nye kunder, kan I hjælpe os med det? Det kan også være, at vi har brug for at få kreditvurderet vores kunder, når de kommer ind i butik, kan I hjælpe os med det, så vi ikke får så mange tag på vores kunder. Det kan også være, at man er underlagt nogle regulative krav, der gør, at man skal begynde at undersøge nogle ting omkring engelsk kunder, før man kan lave forretningen ved dem. Det kunne være hvidevæsk. Det kunne også være, at de har ikke sportkontroll, jeg snakker om, hvor virksomheder skal være sikre på, at de kunder, de sikker, der er svare til, ikke har tænkt sig at bruge dem til andre formål, end det, som er varens rigtige formål. Det kunne være, for eksempel, kemikalievirksomheder, som selvfølgelig er nogle kemikalier, der også kan blive benyttet til at lave bumper ud af, eller hvad det kan være. Og så ser vi også, at flere og flere virksomheder faktisk bliver påkredet af deres financielle partner, der har altså deres banker, for eksempel, at de skal tjekke nogle af de her ting, for at kunne have en kreditfacitet i banken. Så typisk, så er det de her ting, vores kunder gerne vil have hjælp til, og typisk vil de gerne have hjælp til at automatisere de her processer, og på den måde være mere data-drevet. Og så har jeg tænkt mig, at ligesom at sige, okay, men hvordan laver man en god process for det her? Hvordan kan vi gøre det for jer? Og der er svaret altså typisk masterdata, fordi det er der, det hele starter. Og når vi snakker masterdata, så bliver vi nødt til altid at gå et skridt tilbage og sige, sige til kunden, men hvordan ser jeres data ind i ud i dag? Fordi vi kan godt lave nogle kreditbeslutninger, men hvis de data isærmer ind i kreditbeslutningsmotoren, så får jeg også en kreditbuddering på den forkert virksomhed eller person, for eksempelvis. Eller hvis de data, jeg har, er et system, som vi bygger vores lidgenereringsmotor op omkring, og det er ikke at korrække, men så bliver det også rigtig dårlig lids, så som man siger, shut in, shut out. Så vi er altid et skridt tilbage og så snakker lidt omkring kundens egen data-kvalitet. Hvordan ser den ud? Har I godt styr på jeres egen data, og der er typisk svaret, at vi har ret god styr på vores data, og vi har ret god processer for hvordan vi oprækker vores data. Men faktum er, at hvis vi kigger generelt på vores kunder, og vi får deres data og skal kigge på kvaliteten af det, så kan vi som typisk kun identificere 55% af den data, vi får igennem en automatisk match. Det vil sige, at vi kører deres data igennem navn, drase, så videre, så videre. Alt det data, vi kan få igennem vores automatiske maskine, som tjekker det op imod vores data, som vi har besøget på officielle registrer. Og så prøver vi, om vi kan finde det på baggrund af det data, vi har. Der kan vi typisk kun finde 95%. Så er der 25% tilbage, og der kan vi typisk, via vores manuelle match, altså vi har nogle personer, der er meget dygtige, der sidder videre i nogle specielle værktøjer, kan de sidde og identificere en stor del af de sidste. Men der vil altid være en del, vi ikke kan finde. Hvis vi så tager de 75%, vi kan identificere. Så er vi typisk 20% af hele den portefølge. Det vil være dubletter. Det vil sige, det er altså den samme virksomhed, der er opretter flere gange. Det kan der være gode årsager til. Det kan være transportvirksomheder, som har deres kunder opretter flere gange, fordi de har forskellige leveringsadresser. Det kan være gode grunden til. Men det kan også være på grund af, at det er måden, man opretter selskaber på. Så har man lige kaldt en kalennarvn, eller brugte forskellige adraser osv. Vi ser også, at det ikke er unormalt, at 8-10% af dem, vi identificerer, de faktisk ikke længere er aktive selskaber. Det er selskaber, der er lukket ned i gået konkur, osv. En anden ting, der jeg synes personligt og meget interessant, det er, at typisk, så dem, vi kan identificere, var 30-40% af dem, de indgår i en større koncern. Det er nogle af de data-vilkehjælpe med at beregne, ligesom at sige, det her er din kunde i den her koncern. Men den er faktisk del af den her store koncern, hvor du har tre andre kunder os. Så det kan ikke give nogle nye indsækter. Det kan også ude for sådan et rent marketingsformul. Så kan det give nogle indsækter til, at hvis man har to kunder i den samme koncern, som er rigtig gode kunder, man tjener grovbrængen på, hvorfor så ikke prøver at ramme nogle af de andre, ramme for at gå ud og prøve at finde helt dræde i virksomhed, så bruger de informationer, man har. Og så ser vi også typisk, at der kan være ret stor anden, altså 15% af de virksomheder, vi identifierer deres appressor i et korrektige system. Så det er nogle af de ting, som vi ser på vores kunder, og det her er simpelthen helt generelt, det vil sige, det er et generelt for alle vores kunder, så vi har kunder, hvor det ser meget værd ud, og vi har kunder, hvor det er bedre. Men det her er det generelt billede, vi ser. Så for, at man kan starte en master data-projekt, og når man kan starte med at blive mere data-træet automatiseret processer, så vil jeg altid nødt til at kigge ind i kundens eksisterende data, få det vasket, få det gjort korrekt, så man har noget, et korrekt data selv at arbejde ud fra. Og når man så har det, så kommer typisk denne her snakker om, hvor skal data fødes? Og det prøver vi ikke at gøre os til dommere om, det kan der være mange gode grunde til, at man gerne vil gøre det ene eller det ande stedet. Men det, vi prøver i taleset over for vores kunder, det er det øverste, der står for det her slag, nemlig One Source of Truth, som er enormt vigtigt. Få overvej, og få oprettet et sted, hvor data fødes, og det er der, det vil være den absolute sammenhed, hvor data skal flyde ud til andre system. Og det så skal være ERP, eller om det skal være ICRM, eller om det skal være et leverendørsystem. Det vil vi ikke gøre os til dommere over, men det vi dover ser, det er jo at største delen af vores kunder, de vælger at integrere til CRM, og det er der mange gode grunden til at gøre. Det er typisk, fordi man gerne vil have et sted, hvor man også kan oprette sin prospects, så det data er også korrekt. Og man vil typisk ikke have prospects, og så videre, at det ikke er et ERP-system, der skal man gerne kunne være kunder, og kunne data. Så derfor så ser vi typisk, at vores kunder vælger at integrere, eller at have deres master data i deres CRM-system. Jeg kan ikke i tale sætte det nok, at hvor vigtigt det er, at man har et sted hvor data fødes, fordi begynder man at sige, at vi opretter noget i CRM, så har vi nogle andre, der er oprettet i ERP, og så i øvrigt vores liv og en død, og dem vil vi gerne oprette i et tredje system, så er det, at vi begynder at få dupletter, og vi ikke begynder at bruge det data, vi har på tværs af afdelinger, og på tværs af systemer, og få de synergier, det giver, og have det samme data arbejde ud for. Så begynder man også altid at snakke med kunden om, hvordan kan vi modtage det her data? Hvordan kan vi få data ind i vores systemer? Det kan man få for mange forskellige måder, man kan få det som en simpel bachelorange, så det vil sige, vores kunder sender en file til os, og siger, at vi vil gerne have adræsere og regnskabsinformationer på alle de af virksomheder. Så får vi den file, så matcher vi den i vores matcher, der finder donsnummer på malersamme, og så kan vi berige med de her informationer, de nu gerne vil have, så kan de få det tilbage på en FTP-søg og hvad det kan være. Så kan man aftale, eller man en gang om munden lige kigger, om der har været nogle ændringer i på adræsere. Det er en meget simpel måde at få sat det op på. Så kan man give adgang til et on-line web-tool, altså en portal, hvor man locker in med et brugernav under en password, og så kan man selv tilgå de her informationer én til én, altså slå dem op, søge på en virksomhed af en person, og så få de informationer man nu skal bruge, og så selv testamentet til seriøst. Så har vi de her sidste to points, bullet points, som jo er, hvis man gerne vil være rigtig smart, og datadravet, og ikke mindst automatisere processer, så er det den vej, man skal gå, altså integration, brug api. Det man skal vide, hvis det er, er man gerne vil begynde at arbejde med api'er, fordi vi har api, og man kan tilgå det vil sige, at man får direkte adgangsnabene i vores database, til alle vores informationer. Det man skal vide, det er, at det kræver nogle ressourcer fra kunden, fordi vi er ikke, i biznå er vi ikke, dataimprimiteringskonsulenter eller partner, så vi gør api'e tilgængeligt, og selvfølgelig med dokumentationer og så videre, men man skal selv implementere, så man skal have nogle udviklingsressourcer, der kan gøre det her. Eller også så kan man, have de her standard plugins app, som eksempelvis site shop, har lavet til superofficerium, hvor man bare downloader en app, en app store, og så har man den her adgang til data, på 0.adout, og det er jeg sikker på, at Andersen vil fortælle dem mere. Så kunne jeg godt tænke mig lige, og hurtigt fortælle lidt omkring overvåvning, fordi en ting er at få styr på sit data, vi vasker kundens data, vi gør data tilgængeligt for vores kunder, men data dynamisk, og verden er dynamisk, tingene ændrer sig hele tiden. For eksempel, hvis man har en kreditbudderingsløsning hos os, så kan det godt være, du får kreditbudderet en virksomhed i dag, som er en eksisterende kunde, og en kunde du har begyndt til, med at lave forretninger, der kan ske ændringer med virksomhed. Det kan være, der kommer et regnskab om 3 dage, som viser et selskab på vej i graven. Det vil måske være græd, der får en notifikation omkring det, før man handler videre med kunden. Så derfor vil jeg også gerne ophej, at hvis man skal være datafed, og hvis man skal arbejde smart med data, og man skal automatisere processer, så er man nødt til at også, at kunne overvåve på data-indringer, det vil sige, være sikker på, at når der kommer, når en virksomhed flytter at dreje sig, eller får et nyt telefon, og så får man også den her data, med det samme, som man overvåger data-indringer. Og så vil jeg egentlig her, til sidst slutte af med at sige, at på så også i business, der synes, at vi selvfølgelig, fordi vi arbejder med data, data is our bread and butter, som vi plejer at sige, vi synes, at data er fundamentet for en værre forretningsvækst og udvikling. Og derfor er vores bedste råd også, hvis I gerne vil arbejde smartere, mere intelligent, og mere data-drevet, så sørg for, at I har et data-kvalitet, at I er til 12. Mange tak for det. Det var ordet for mig. Tak til Christian. Jeg tror, jeg har fået det pension retur her, så den vil jeg tage. Og så skal vi snakke om en af de ting, som Christian sætter et ord på, nemlig GDPR i forhold til SM, i forhold til superoffice. Jeg starter med at sige, at privacy by design, med det mener vi, at alt omkring vores håndtægning i privacy og håndtægning af personlater i superoffice, det betyder privacy by design, betyder en meget bevist, og meget omfattende stillingtagen til GDPR i lignet af vores produkt. Største delen af vores R&D-arbejde i året, op til den 25. maj 2018, var ekstremt fokuset omkring GDPR, og det var det, fordi vi ønsket, at superoffice, som det kundevendte system, det er, at det er der, vi håndterer de 8 rettigheder, som forordningen kræver, der håndterer data i Europa. Og hvis vi kigger på de 8 rettigheder, så kan man faktisk godt se dem i forhold til denne her data livsyklus og denne her referanse til kunderejsen, som jeg havde indnedningsvis. Det handler om, hvis jeg lige får fat på min læsepin her igen, heroppe til højre, det handler om, at når man er et prospect, man er en endnu ikke eksisterende kunde, så handler det jo først og fremst om, at man har et rettighed til, at man skulle give sit samtykke til, at man og hovedet bliver indlemmet i noget som helst punkt for registrer. Det retten til samtykke, det retten til at få adgang til ens egen data, hvad vi egentlig ommer. Når man så er bidet kunde, så er det rent faktisk også retten til, at kunne få ændret denne her data, retten til, at man som databehandler, håndter data i overensstemmelseforordningen, for eksempel, at man ikke behandler data i tredje lande, retten til at blive notificeret, der er et sikkerhedsbrud, og retten til at få sin data porterede, at man har rett til at be om, at kunne få alle data omkring ens person, i et data-portear-bart format. Og så kan man sige, og man kan sige alle rettigheder gælder, for så har vi et hele valg gennem kunne, kun retten hele igennem datalivscyklusen, der er bare nogle steder, hvor det måske er mere relevant end andre, som for eksempel, når man er kommet heroppe og ikke længere end kunden, så vil man faktisk gerne blive slettet, og det vil man gerne her og nu, og det har man så også en rettighed til, lige så vel, at man har en rettighed til, at når en virksomhed ikke længere, har noget legitimt rettsgrundlag til at opbevare ens data, så har man faktisk rett til, at man automatisk bliver slettet, og ikke nødvendigvis er ens ansvar, at be om og blive slettet. Så hvis vi kigger på de her 8 rettigheder, så prøver at koble dem til, så er den et procesflået inde i superoffice. Så kan man sige, at vi starter herude, med at der er nogle nye personer, der skal registrere sit systemsystem. Og de bliver så genn, baseret på, hvilken kille de kommer fra. Det kan være en person, der kommer ind via LinkedIn, og det kan være en visit-code fra en event. Det kan være en webform, der er blevet udfyldt. Det kan være en chat-session, der har foretaget. Det kan være, at man har udsendt en kampagne, og man har haft en call to action. Vi klik her for at downloade eksykset. Når de her personer så er kommet ind, i sit system i superoffice, så skal man selvfølgelig have registreret, hvad formålet rettsgrundlaget med, og gennem denne her personens data. Rettsgrundlaget det fremgår så supert tydeligt, for at være person inden på kundens, inden for personens personkort. Og der har GDPR-forordning, artikel 6, artikel 1 fra A til F, siger, at det kan være, at man har afgivet sit samtykke. Det kan være, at man har en kontrakt, som er rettsgrundlaget. Det kan være, at det kreder lovgivning. Det kan være, at et spørgsmål om beskytte, vil tale interesse. Det kan være en offent interesse. Det kan være en legitim interesse, nemlig, at man har givet sit samtykke. Og det kan være, at samtyket er trukket tilbage. Og det skal fremgå supertydeligt, inden på kunderkortet, inden på personkortet, hvad der taler om. Hvad er det, en form for rettsgrundlag, der er billede her? Når så personer er bedet registreret, så får vedkommende automatisk sendt en e-mail, og der vil også være et link til en privacy statement. Og det vil sige, i det her link, og den her e-mail, der kan man gøre en klink på et link, og så kan man derinde tilkende give, hvad det er for en type information, man ønsker at modtage. Er det nyhedsbræve? Er det digiterede kampagne tilbud? Eller er det måske kun kritisk information, f.eks. drifts-updateringer? Og det, der er smart, og så kan man sige, at det er en traktingsmodule, som er en del af denne her 360° platform, så begynder man de samme abonnomangstyppe for at sikre, at man kun sender ud til dem, som abonnerer på den pågældende abonnomangstyppe, f.eks. nyhedsbræve. Så er det sådan, inden i systemet, at der også er funktionalitet til denne her persondaterepportering, som jeg fremgik på forre i goende slide. Og så kan man lide denne information, der er der en enkelt en knapp, hvad man kan trykke på, og så kan man let og enkelt få eksporteret i eksel format, altså et dataporterbart format, hvilken pågældende virksomhed har stående af information, og hvad er derfor en historik, der har været registreret omkring ens persondater? Og på tilsvarende måde, der kan man have denne informativitet til at sikre den her write to be notified, at man inden for direkturelferies-teamer, som forutningen angiver, at man skal informeres, hvis der har været databrode Englandfondforhendelse. Der kan man bruge servicemodulet igen denne her 360 grader tankedang, til at sende en en til mange information, til det kan være breach at superoffice.dk, hvis det var os, der skulle informeres om, at der havde været et brud, og så kan man med sporet længst sikre, at vedkommende har læst om modtaget information. Så det er bare nogle eksempler på det her privacy by design-principe, hvordan det er indbygget, hvordan det kan indbygges i jeres SAM-system, i det her tilfælde superoffice, så ledes, at i er godt på vej, med jeres GDPR-compliance. Det er også vigtigt for mig at understreje, at det er ikke systemet i sig selv, og den GDPR-funktionalitet, der ligger i en SAM-system, som gør, at man er compliant. Det kræver ikke kun i system tilgang, og byggetikere er compliant. Det kræver et lige så høj grad stillingtagen til selve forordningen, og at man fortolker forordningen i forhold til den type forretning, man driver. Der kan være meget forskelligt legitimt rettsgrundlag. Nogle virksomheder er forpligtet til, for eksempel, at registrere CPR-nummer. Det kan være billigtsing, virksomheder. Ved superoffice, begyndte at registrere CPR-nummer på vores kunder, så tror jeg nok, at datastelstynet vil komme og spørge, hvad begrunnsen, hvad formålet var for det. Så der er også helt klart et element her i rysk for toftning. Med det vil jeg give Staffetten videre til Anders, som så fortæller det om, at den her data, som vi nu har brugt en trækfortest-tid på at snakke om, hvordan kan vi sikre, at den kunde data hele tiden løbende bliver opdateret og specielt i udvikslingen med ens ERP-system. Så Anders, jeg håber, du har fået depression. Det kan jeg se, du er fuld gang med for og så tager jeg Anders ordet herfra. Skål min. Tak for det, og jeg skulle lige have tryndet på alle de rigtige knapper. Sådan der. Jamen tusind tak for det, Penel, og tak Christian også. Jeg hedder Anders, og jeg er her fra Sidejob i dag. Og i Sidejob har vi arbejdet med Superoffice og med integrationer og med masterdata i 20 år. Og al den erfaringen har vi simpelthen omsat til en stribe af standardiseret apps, og nemme og bruge apps til Superoffice, der gør, at alt det, vi har hørt Christian tale om og Penel tale om her med data og stamdata, masterdata, sydere, det gør vi til en utrolig nem og tilgængelig hvad kan man sige, måde at få koblet ind i Superoffice. Og vores erfaring over de her mange år viser bare helt krystalt klart, at vi har de rigtige korrekte data, og vi har de relevante data og vi har været diskabende data inde i det rigtige system. Jamen så kan I give jeres kunder meget bedre service. I kan sælge meget mere, fordi I har meget mere indsigt om hver kunde. Så det er utroligt, at de er fuldt at lave de her ting. Og derfor synes vi, at det skal være nemt at komme i gang og nemt at forstå, og ikke et stort udviklingsprojekt. Så derfor har vi lavet de her forskellige apps, som ligger klar inden på Superoffices App Store og integration, og selvfølgelig det er den overskrift, der er for vores ting. Og det er nemt at komme i gang, det er fremtidssikret, vi sørger for, at den app og integration man får satte op. Jamen det er den samme all vores andre kunder bruger, så der er noget gode fordel her. Og man kan sige ens for for alle vores app, er at de skaber hvad de inde i jeres CM-system fra det sekund, de bliver satte op. Så ikke noget med store programmeringer og projekter, det er, vil sige, vi sier, banger til os, så er det et spørgsmål om, at vælge en app og få den implementeret rigtigt. Så I kommer hurtigt i gang. Og hvis du lige kigger på vores business app helt oplagt lige at nævne den, så representerer den bare en hurtig og nem måde at få tilføjet direkte data ind i CM-systemen, når vi oprater lids eller oprater kunder, og det representerer en nem måde, at de her data automatisk bliver holdt ved lige, når der sker en ændring ude at bisnode, så bringer vi det automatisk ned i superoffice, så I ikke behøver at slå op i flere systemer. Så vi bidrager fortalt med, at den data-disciplin og den data-kvalitet I har i os CM-system automatisk bliver overholdt og bliver holdt ved lige. Og så er der jo alle de ekstra dejlige detaljer om hver verksamhed som vi kan bruge ind i CM-systemet. Og man kan bare sige i det hele tiden, jo mere kvalitet vi er med så ned i vores CM-system, jo bedre bliver arbejdsgangen i vores CM-system, jo bedre bliver vores analyser, vores reporter, vores tilbud, vores marketing-tiltag. Og på samme måde, som vi lige som her knytter bisnode sammen med superoffice på en nem og hurtig måde, ja men så gør vi der altså også mere regnskabssystem. Og der er jo igen nogle paralleller her, de helt oplagte fordele I slipper for at opdatere Stramdata og Masterdata to systemer, I kan gøre det et sted. I sikrer, at de felter I gerne vil arbejde med, de bliver automatisk overført hver gang der er dig en ændring. Så der er nogle helt oplagte, selvfølgelig paralleller her, også til Masterdata men, vi ser også, at når man kobler regnskabssystemet sammen med superoffice, så er der også bare nogle, der er sådan en helt guldgruppe af oplysninger som bliver helt frem i lyset i stedet fordi de gemmer sig ned i regnskabssystemet, så lad os få dem ud i superoffice, så der er flere, der kan arbejde med dem. Og spare tråle meget tid ved det her men, vi skal op i flere systemer, skal ikke ned og snakke med Båderhed og vi gør vores sender, meget bedre kan på til at korrontere kunderne og kunne få et overblik. Et godt eksempel her, sidst for året er jo hvis min salgchef kommer ind og siger, at der er andre snutter en måned tilbage når vi vores budgetter i år, så ved jeg, jeg slår en kunder op ind i superoffice, og der kan jeg faktisk se, at sidste år, der omsatte vi for en million kroner på den her kunde, og første december har vi altså kun nået 200.000. Og det er der enormt værdifuldt, at kunder får det frem i lyset, så han måske kunne have reageret lidt før, måske havde reageret for nogle månedesiden og sagt, du chef. Jeg tror altså ikke, vi når budgetter på den her kunde, fordi at det omsætningstalene ned fra regnskabsystemet, som blev vist i en superoffice, der kan jeg simpelthen se, at vi kan ikke nå det. Og så justerer man budgettet, eller finder en anden taktik, prøv at sælge dem ned andet. Det var bare et lille hverdagsexempel for at tage ansmere. Lad os gå videre og se på det næste, fordi I sidder sig måske, og tænker, jamen hvad med vores, vi har et meget særligt regnskabsystem, der hedder Navician for eksempel, kan man det? Jamen det kan man jo selvfølgelig, bruge ekonomik, eller vi bruger smag. Jamen, jeg vil sige det, jeg venter rundt og siger, vi har ikke stødt på et regnskabsystem i nu, som vi ikke kan koble ind imod superoffice, hvis vi er hjælp af vores standard integrationer. Og hvis vi kigger på det her panel også lige var inde på, så vil jeg jo sige, at sikkerhed GDPR, men også bare i det hele tag den tekniske sikkerhed, det er en absolut topprivatet for os. I jeres data-regnskabsystemet lægger ikke at flyde for stille i steder, vi er sikre, at de kommer og bliver overført rigtigt fra A till B uden at efterlade nogle spor og det er vigtigt at det er en stor prioritet for os. Og sikkerhed er en topprivatet for os, som mener, jeg er helt bestemt, at en ERP-integration skal være en topprivatet for jeg. Jeg har faktisk forsøgt at lave en lille illustration her, så jeg måske kan se, hvad mener, hvis I ikke er mere på den lige nu. Vi har regnskabsystemet. Det er her, vi i mange tilfælde opretter kutter. Det kan være regnskabsystemet også mange gange, som Christian viser, som også er vores masterdata, lever og under, ligesom det også kan være det i sm-systemet. Så har vi de her kundetaljer, og vi har noget købshistoriek. Og det er altså noget som finansaudelingen eller vores boholler sidder og har adgang til. Vi kan jo levene forestille os en flaskehals, hvis nu man som sælger gerne vil vide den her kunde har de detaljers regninger eller hvad sålder vi til dem siste år eller de her forskellige ting, vi har brug for i dagligdagen, som vil gerne have en rapport, giver os alle vores akunder, som har købt det, og lige pludselig bliver finans en flaskehals, og det bliver en stor opgave for alle andre, at få fat i de her oplysninger. Så selvfølgelig, ved den her pil, som jeg har lavet, som repræsenterer den integration, vi jo så laver, den vil jo gøre, at alle de her guldkunder, alle de her arbejdsgange, ligesom bliver helt naturligt flettet sammen med stemsystemet, fordi i deres superoffice, der er udoverbevåret, der også finans, der også kan have et gang her, så er det også her, jeg sælger at sætte arbejder, produktionen måske endda, deres serviceteam, og det er også her, hvor ledelsen sidder og får overblikket, og det er det her marketingarbejder. Så selvfølgelig skal vi have de her data, ud i et system, som er mere tilgængeligt, og et system, hvor GDPR, som er en del af designet, så vi kan føles helt rolig omkring, hvor de her data ligger. Og så kan vi jo koble alle de gode data fra regnskabsystemet, koble det til vores saltsarbejde, koble det til vores markedsføring, rapportering og hotline. Og lige pludselig får vi den her utrolig kundeinsigt, som gør, at vi kan tage datadrevende beslutninger, og ikke ikke sidde og gett os til, hvem vi skal give fat i og gett os til situationen. Og en lille ekstra pointedav er meget oppe lige nu, er jo det her også mere at kunne arbejde hjemmefra. Men med Superoffice er det simpelthen så nemt lige at gå ind og stjale hvad hedder det? Knægtens gamerpc og så log ind i Superoffice, og så arbejde det herfra. Og så har vi alle de her oplysninger tilgængeligt, også selvom de i virkeligheden damer fra regnskabsystemet. Eller at bisnå de kan levne forestillere, at når vi også kopler bisnået på den tegning her, så skulle der meget gerne danse et billede af, hvordan Superoffice kan være det centrale værktøj, som hele virksomheden sidder arbejde i, men som udnytter de gode oplysninger, der ligger rundt omkring os, som vi skal bruge. Jeg har taget tre eksempler med, som i virkeligheden er lavet med den samme standardintegration fra os. Men den skulle meget gerne vise, hvordan hver kunde har lidt et forskellige system og har lidt forskellig fokus på det, de gerne har løst. Og udeheds Nature Impact har de i Uniconser. Og i Uniconser er det der, al data starter. Og det er også der, alle tilbud af årder bliver skabt. Og det var jo derfor mega vigtigt for dem, at få gjort det tilgængeligt i Superoffice, så man også kunne holde de tilbud af årder, der bliver lavet i Uniconser, hold dem op imod de andre aktiviteter, vi har i Superoffice. Så Nature Impact, det var rigtig meget med tidsbesparser, vi kan kunne slyde op i et system og de data, der ligger i de rapporter, de dashboarder, de ser i Superoffice, de beseder på facts, de beseder på, hvad der reelt er omsat for og hvad der er tilbud. Og selvfølgelig lidt samme historie med Collectia, men den sjov detalje her er for mig, fordi jeg er en nørdag. Det er lidt interessant, at de har deres helt arde kundesystem, som de har bygget i en SQL database og den indhængder data fra deres hjemmeside og deres ERP-systemer andre steder fra, og den har vi jo så på samme standardmåde blivet ind i Superoffice. Så de data også er tilgængelige og gør det synligt. Det taler der før, krede 2-3 forskellige opslag i 2-3 forskellige systemer, de findes nu tilgængelige i Superoffice. Og vores venner ude 3x34, hvor vi kan man sige, vi flytter videen, der var gemt nede i deres renskabsystem, vi har retorteret det ind i Superoffice. Så arbejdskange der før var Excel-agt, der skulle dannes, og der tog mange timer lave, det er bare et enkelt klik væk nu. Så der er en masse manuel arbejdskange, der er det her med at bringe de rigtige data frem i bevidstigheden, det er hvad kan man sige, det er ens for de her kunder, men som I kan se har vi gjort det lidt på forskellige måder, men med samme standardløsning. Og hvis jeg lige må bare fremhæve et par de goder, som vi får med her, så har jeg lige understrejet de vigtige ting her. Vores pipeline er altid korrekt, altså jeg bliver simpelthen så glad, når min kunder siger sådan nogle ting her, og vores kunder er altid korrekt, og vores dialog med kunder er altid korrekt og vel informeret. Og det er simpelthen fordi, de har de her ting tilgængelige i Superoffice. Og hvis vi kigger på 3x34, med der før var tidskrevnet besværligt, og jeg mener, vi regnede os frem til, at salgchefen derude kunne bruge, op til 10 timer alene på den her ene salg-report, der skulle laves i et ekselagt. Og den salg-report bliver altså dannet løbende hver dag nu, fordi vi står og fødder den i Superoffice. Og det er også det, hun siger her. Nu er det bare mæmme at skylde de rigtige bedurkter, vi ved, hvad der skal sælges, og med et tryk på en enkelt knapp. Det er... Det er altså det, vi gerne vil. Det skal være nemt det her, det skal være sjovt, og vi skal have nogle gode arbejdsgang i dagligdagen. Vi skal ikke slå ting op i femte systemer, og svede over ekselt. Det skal være nemt, og sikkert, og godt ind i Superoffice. Og det er det, vi tilbyder med vores standard til integration til Superoffice. Så vi lige skal rundt op de ting her. Så jeg vil jo rigtig gerne, det vil vi alle gerne, men jeg vil også gerne hjælpe eres forretning med at blive mere datatrede. Og det kan vi simpelthen være automatisere, og digitalisere, og automatisere de arbejdsgange med data. Og vi vil gerne sikre, at deres master data på nemt måde er fuldstændig ens i de systemer. Det skal være ens. Der vil vi gerne fremhæve nogle detaljer I ikke havde før. Giv sælgerne nogle flere værktøjer. Giv hotline en hurtigere mulighed for at kunne svare på ting. Og det gør vi også på den måde. Og så med at automatisere frem fra manuelle processer sparer vi tid. Og så oven i hatten, så gør vi det nemt at arbejde videre hjemmefra, når der er brug for det i perioder. Og udover lige min kontakt og løsninger her, så var det faktisk ordene for mig. Jeg har lået, I får et link til alt det her bagfra, det ved I godt på malen. Og jeg har lået lige at gå videre til den sidste slide her, og så sige ordet af dit panel. Og tak for det, jeg måtte være med. Tak for det. Jeg håber, at den sidste timstid har givet et indblik i, hvordan vi kan få rigtig relevante, opdaterede og ikke mindst skettebær, komplaring data ind i et simsystem, så man kan optimere på det, at have datadrevne beslutninger og få en større data-disciplin kvad denne her automatisering som kan ske på en række forskellige fronter. Jeg vil lægge op til spørgsmål i chatten, hvis der er nogen og hvis der ikke er nogen, så vil vi naturligvis bare sige tak for dag og ønske jeg en dejl først i december. Så måske der er nogen, der kan få informer om, om der er nogen spørgsmål ude i chatten, genet eller gittet. Og jeg vil også sige, at vi stopper optagelsen her.