 Ok, jeg heter Lene Moral, og jeg har mange forskjellige roller. I dag er jeg denne her egentlig i kaft, og meg selv har jeg vært med på veldig mange lige sin forum, og hver eneste gang så har jeg rekt opp honom og sagt, ja, men hvor er volen henne? Hvor er volen? Og så plutselig så ringte de sportene jeg ikke ville bekomme og snakke om volen. Og det er jeg kjempeglad for, for jeg tenker at alt dette som setter for lige sling og alle docker som jobber med lige sling er oppsatt av og har vært oppsatt av lenge, og den debatten som går her på Søren, som handler i veldig stor grad om deltid i arbeidsliv, om arbeidsfordeling hjemme og kvinner i lederslinget, det er jo en kjempeviktig debatt. Men jeg tenker at en forutsetning for å forstå hele den debatten er jo at man også forstår hva vol er. Så jeg skal komme litt bagen til omfang og sånt, men jeg kan jo si at kvinner som har opplevd vol er jo ganske betydelig mye høyere enn kvinner som har opplevd ufrivillig deltid. Men når jeg var 19-20 år så begynte jeg å jobbe i psykiatrien på Stavanger sygehus, psykiatrisk sygehus, og det ble bort som sånn ekstra makt, ikke sant? Litt inn og ut, og det ble jo ofte sent inn på de pasientene som, ja, hva skal man si som kanskje ikke hadde det beste behandlingspotensiale, ikke sant? Det er hvor man på en måte hadde litt opp langtidspasienter. Så jeg jobbde med de som man mest sannsynlig så for seg at veliverer psykiatri enn resten av livet, altså innlagt på en traksfaggraf i en eller annen form. Og det som slog mange gjerne jobbet der, det var det at alle kvinnene som jeg trafte her uden undtag hadde vært utsatt for seksuell vål og andre gråve krenkelser. Og de var veldig, veldig syge. Det samme galt ikke for mennene. Det galt for mange menn også, selvfølgelig, men alle kvinnene som jeg jobbet med der var utsatt for en eller annen for gråve krenkelser. Og det gjorde meg litt spent på dette, med hva jeg gjør egentlig i vål og seksuell overgrepp med mennesker. Og så gjorde det et voldsomt inntrykk på meg, fordi det er rett under det som jeg bare så var ungdomsavdelingen. Og en dag som jeg var på vei fra jordbåtebil, så såg jeg jenter som jeg kjente. Det var lille søsteren til en som jeg hadde gått på skole med i mange måneder. En gutt som var en vanslig gutt, men var redd for han, han var våldlig, han var udagere, han fungerte ikke godt, og han var et stort problem for klassen. Det var såning såg det da. Når jeg sette baget på den gutten, så var han alltid gul og blå, han hadde alltid klore merker. Søsteren hadde helt tydelig teim på seksuell overgrepp. Neste gang jeg treffende så var det som sagt i psykiatrien. Då var hun antagelig 17-17 år. Det gjorde et enormt indtrykk på meg. Og det var egentlig her, den lidenskaben min starter, fordi at her tenkte jeg at her er det mange som ikke var sett. Så må jeg se litt i rann om våld, fordi at noen av noen som er her, dere kan kanskje jobbe så mye direkte mer våld. Og da kan jeg bare bruke den mest enda skjemte definisjonen her i Norge. Det er per istansen fra alternativ til våld. Og det er hver handling rettet mot en annen person som gjennom denne handlingen skader, smerter, skremmer eller kränker for denne personen til å gjøre noe mot sin miljø eller slutter å gjøre som den vil. Det betyr at meg i Norge har et utvia våldsbegrepp. Vål er ikke bare slag og spark og lugging og langvarig trakassering. Det er også trusseler, psykisk våld og andre former for kränkelser. Men jeg tenker kränkelse er her egentlig et nøkkelor. Og hva kränkelse gjør meg et menneske? Man har forskjellige former for våld. Jeg tror at alle vet hva fysisk våld er. Det som er oppdagt er at jeg kan si litt om hva sags erfaringer jeg har. For det er at jeg tillegter her mitt engasjement startet. Jeg har i supertiden, og jeg har på den tiden jobbet mer eller mindre med liggestilling hele veien på et eller andet niveau. Jeg har jobbet litt frivillig. Jeg har jobbet noe i det offentlige. Jeg har også jobbet i folkestudier med dette her. Og jeg har en videreuddanning i voldinære relasjoner. Men jeg har blant annet jobbet på krisisenter. Jeg har også jobbet mye med ungdom, mye forbyggende arbeid, mye med ungdomsgrupper i forskjellige former, både i det frivillig og offentlige. Og nå har jeg jobbet i et kompetansehjemingsprojekt mot tvangsektorskap og eresalaterat voldskjønnslemnessels ekstremt kontal i Kristiansheim kommune. Så i mitt arbeid har jeg trofet en del våldsutsatte personer, både barn og ungdom og voksne, både kvinder og menn. Og jeg var også med på å udvikle krisisenter for menn i øvrstrekt og kommune. Jeg var en av to som jobbte med det prosjektet der Norgeligestillingens Unnskyldende og Krisisenterloven i Trotte. Så jeg har jobbet med en del våldsutsatte. Og det som er en litt sånn overraskende erfaring for meg, det er kokreativ, den volden som utfører seg. Når jeg tenker, volden tenker meg veldig ofte. Kanskje slag og spark og kanskje noe våld som kjefting og kanskje noe innlåsing, kanskje om jeg tenker. Men volden er så mye mye mer enn det. Volden skjer på alle nivåer i den våldsutsattelsen. Og det har jeg lyst til å illustrere med noen eksempler av personer som jeg har møtt. Og det har jeg selvfølgelig analysert, sånn at vi skal selvfølgelig ikke fortelle noe noe som vil avslåre hvem disse personene. Men vi hadde Eis som jeg vil kalle for Anni. Hun var 30 år når hun traf meg. Og jeg følte hun gjennom 2,5 år på Krisisenterloven. Hun var sammen med en mann. Og når jeg ser hun var sammen med, så betyr det at de hadde fremdeles en relasjon, og de hadde gjort det slutt mann flere ganger. Så hadde de fremdeles en relasjon. De hadde fremdeles sex, kan man si. Når hun tog kontakt med meg, så ringte hun først, og då var han i leiligheten høy. Og mens jeg snakket med hun i telefonen, så velte han en gryde med kogene Valvann udover hennes album når deres søn var nyført og frem til i dag. Da var han to år da. Han brugte etterpå denne gryden til å slå hun med. Og dette hørte jeg i telefonen. Så det var et ganske en grov valvuddøvelse. Men denne kvinnen hadde... Hun bodde i en studentby her på Sørenlande, i en studenthyvel. Hun hadde tidligere flyttet fire ganger fra denne måned. Hun bodde sammen med Anni Oslo og så flyttet hun til en studentby, til en ny studentby, og til en ny studentby, og så her på Sørenlande. Hver gang så flyttet han inn i Narpo, Hibelen, på samme studentbolig. Han var en av de som var veldig kreativ i sin valvuddøvelse. Han kunne bruge mye forskjellige, brugte blant annet hennes navn for å snyde på Narp, som enten var Thu Mortisonen en samfunnsstraf, fordi at han hadde brukt hennes navn. Og hennes identitet for å nærfra penger. Han bruke selvfølgelig hennes kreditkortinformasjon, hennes personnommar, hennes søns i opplysninger for å finne seg goder. Ja, en norsk, et norsk par. Han har fortalt meg å sitte kvært i denne seksen som hun snakke om. Det var ikke frivillig. Og hun hadde jo aldri fått en forståelse av at dette var en våldtek, for det hadde hun en reaksjon til. Det var hennes feil. Det var hennes som var oppi dette her. Og et godt eksempel på hvordan man starte med de små våldsuddøvelserne, og så trekk i strikken, og trekk i strikken, til at man ble helt oppspist av et våldsbildet. Hvor man har en opplevelse av en sjøl som er problemet i forholdet og ikke partneren. Etter det mer som klassisk norsk bildet av en overgripp av og en utsatt. Hvor det selvfølgelig er barnen i bildet som er vittende til denne vålden. Så har vi jo en del andre eksempler. Man har en god del kvinner som gifter seg med norske menn og kommer opp her til Norge, og flytter inn sammen med disse mennne språket. Der er det også en god del kreativ våldsuddøvelser i forhold til å fortelle informere disse kvinnerne om hva slags rettigheter de har og ikke har, hva slags plikter de har og ikke har i Norge. Mye brengler i forhold til hvordan det norske systemet fungerer og at de på et viske som helst tidspunkt kan bli sendt ut av landet. Aisha kom til meg 18 år gammel, og sa at jeg ville ikke længere bo med min forældre. Jeg har vært utsatt for våld fra min forældre og min onkel og tante, for jeg var bitt i bitteliden. Mestenssynlig vil jeg ikke forgifte meg, eller jeg vet at jeg kommer rett og forgiftet meg med den ene tid. Hun ble flyttet på en hemmelig adresse i regi av kompetenstime mot vanskeligstskap og kjønslende ledselse og ble plassert i en annen by og leve fremdeles med spareadresse. Mariam kom til 22 år, familieen forrenning, og kom og bare helsesøsteren sin om peppillene, fordi hun kunne ikke få barn med denne mannen. Det var helt uaktuellt, fordi at hun så kunne ikke forse hvordan dette barnet ville overleve med den målen som mannen udøfte mot hun. Så det hente opp, og hun var veldig redd for at mannen skulle finne av peppillene, fordi at hun ville bli gravid, selvfølgelig. Så det hente opp meg at hun, og hun hadde ingen penger. Men hun møtte hun en gang i ugen på det stedet som hun gikk i norske opplæring. Hei! Fordi hun kunne ikke vise seg noe annet sted. Han visste noe i jakt i korurjekene. Hun hadde ingen penger, ikke eneste kroner. Så hun kunne ikke finansiere disse denne p-sprøyten. Hun var redd for at han skulle finne peppillene, så hun klarte ikke hjemmer de. Hun måtte få p-sprøyten, for hun kunne hindre å bli gravid. Og hun måtte søke til et krisisenterfond for å finansiere disse 142 kroner som du koster for denne kvinnen. Og vi er sikker på at hun ikke ble gravid de neste tre målene. Men volden er så kreativ, og den er så alls de fatterne. Og nå snakker jeg oss selvfølgelig om alvorlige sager. Men de er alvorlige. Også de situasjoner hvor volden ikke er så fysisk, eller hvor volden ikke er kanskje så omfangsrig som i de tilfællerne som jeg har fortalt om nå. Så er det selvfølgelig en begrensning på den personen det gjelder. Men vet at voldskadelig, vet at voldtektiskadelig, vet at seksuell overgev er forferdelig skadelig, og at det hemmet yrkesdeltagelse. Det hemmet demokratisk deltagelse. Volden i denne relasjoner koster i noe mellom 4,5 og 6 miljarder kroner kvert år. Det er den samfunnsøkonomiske kostnaden på våld, blant annet, en stor del av det, mannen på yrkesdeltagere. Og min erfaring i Frakriscentret er det at volden ofte først oppdages i et arbeidsgivere forhold. Det oppleves ofte tidligst som skoft under slundring fra hver høytyg fra hver eller endring i arbeids fra hver så alle ledere som jobb, alle som har et ledere så mener jeg kan noe om voldinære relasjoner for at man kan kunne avdekka å komme inn tidligere. Kørt 18 år hadde en mor som var utsatt for vold og seksuell overgreb fra sin mann over lang, lang, lang tid mor ble veldig syk av denne volden eller at man ikke trekkede den slutningen og ville ha sett mor var veldig syk. Fyrere ganger kom sykebilen hjem og hente ut av mor i familien, hvor det var fem barn. Og hver eneste gang så reiste sykebilen til sykehuset og sikkeratet sykehus med mor, uten at det ble skjumringfemelding til de fem barnene som mor fades sammen. Når Kurt var 18 år så sa han til sin mor at nå enten så flytter du på kriscentret eller så flytter jeg ut. For nå orker jeg ikke mer. Vi holder på å gå til grunnet. Men husk du, han var ikke 18. Han var fullst 18 om to uger når han kom til å se kriscentret. Det som då skjedde med Kurt var det at Norge ville jo ikke ta i denne guden for han var ikke fullst 18 år. I tillegg så går han fremdels på videregående skole sånn at det er fremdels for eldrene som har forsager ansvaret for butten. Far til guden ville jo selvfølgelig ikke forsørge denne guden som ødelar familien hans. Mor hadde ingen forsørreng i det helt hatt. Mor var så syg at hun klarte ikke å innhente selve de enkleste tjenester og hadde gjort slettis ingen inntekt som hun kunne dele med sin søn som kunne dekke etter oppe foran. Barneverne ville heller ikke ta igjen for det er at han ble 18 om to uger. Det ville ikke få plass nå ved tag i den tid. Krisesenteret kunne ikke ta i moden fordi han var nesten 18 når man kanskje har mennbående sammen med kvinner på Krisesenteret. Denne guden stod helt alene. Heilt fullstendig alene. Han skulle studere, men vi fekk han inn på en studiantybel på grunn av og han fekk stipendig fra lånekassen for dekke dette, men det var en himla jobb. Og det er egentlig det som betegner mye av arbeidet med en slutsatte. Det er en himla jobb. Jeg sitter nå sammen med min kollega hernere. Vi er jenter som har flyttet på skjultadresse i barneantjenesten men ingen vil betale for denne jenter skolegang, for det er at hun har så lovlig år på denne norge. Når hun kom til norge så tvang mener hun å lygge om alderen, så hun sa at hun var over 18 fordi at vi ikke ville gjøre norge ujul tid. Så men nå er hun på en barneantomsdag og er i fosterhjem. Men hun bodde alene på et krisisenter i kollega. 5 måned. 6 måned. Det er et himla mye arbeid. Så det er litt eksempler hva vålen gjør med folket. Jeg har ikke bort mye til eller hva det er. Vi har masse politiske dokumenter som forankrer arbeidet modvålen eller som gjør noen gode forslag. Politittforligstilling vil jeg jo absolutt anbefale dere å lese alle dere som jobber i det offentlige særlige og politikere. Det redder noen gode forslag til hvordan man kan jobbe modvål i et ligestillingspassivtid. Al denne par pointen den kan dere få og alle disse her er hypperlænker som dere får an elektronisk så kan dere bare klikke dere inn og lese og søge dokumenten i forhold til hva som interesserer dere. Men i hvert fall i all disse handlingsplanenighet så er voldandet kjent som et ligestillingsproblem et problem for ligestilling og deltragelse. Jeg sendte denne her i dag 90, den kom ut av samdag så den kom ut og sendte den til oføren i Lillesand for jeg bor i Lillesand. Og så sa jeg hva dere tenkte å gjøre med dette. Kapitel 16 var en vold og trakassering av kvinner. Men det var ikke så stort engelsk mange dagig. Som å ha alle disse som større i noe og tenkte også at dere trenger ikke det så alle disse, for hvis dere kan for eksempel bare lese den, eller bare lese den. Så får dere et veldig godt overblitt både av aktuelle forskning som gjelder på måte og hva som er godt arbeid. Men der mangler noe helt grunnleggende i alle sammen og det er fokus på ligestillingsarbeider som begynner tidlig, og då snakker vi ikke forbyg at kvinner kommer på krisisenter og informerer de at de kan skylle seg før de kommer så langt, eller at kvinner kan få oppvål i norge hvis de utsatt for våld nær relationer, sånn at de kan skylle seg for mannen ut når jeg er redd for å bli satt i bagen. Det er ikke det vi mener når vi snakker om forbygning. Jeg tenker at med lære barn hvordan de skal oppføre seg mot hverandre. Lære ungdom hvordan de skal oppføre seg mot hverandre. Lære foreldre, hva skal vi gjøre for at våre barn vokser opp med liggevæd hva de gjør som innehåller liggevæd og ligestilling. Fordi at alt annet forbyggende arbeid begynner med barn og ungdom våldsforbyggende, ruseforbyggende arbeid, kriminalshedsforbyggende arbeid, mad og helser ikke sant, idrett alt forbyggende arbeid begynner med barn og ungdom fortsatt fra arbeid med liggestilling. Det begynner når vi har blitt voksne. Det er også en del forskning å analysere om forkomst, om fang og skader om fang og så videre men det er på langt nærnokk men det er jo fremhever, det er med her våld og overgaver mot barn og unge og forkomst av seksuelle overgaver blir 30% utvalg jeg er egentlig alle i et fange, men dette er jo den siste og den her Nibi-rapporten er forløbig den eneste omfangsynersøgelsen som er gjort i noe på vålige nærrelasjoner så du skal se litt i grann om omfang Hvor mange tror du har utsatt for noen av dere har jobbet med valg som dere vet ikke hva som skjer jeg kan si at 9% dette er et tal som jeg fikk hjelp av modikater å finne for jeg kan ikke så mye om dette med deltid og lederstilling jeg synes selvfølgelig det er kjempeinteressant og veldig viktig arbeid men det er ikke det jeg kan så mye om men 9% fikk jeg forståelse av av kvinner har opplevd ufrivillig deltid 25% av kvinner i Norge har opplevd vålige nærrelasjoner en av fire kvinner i Norge har opplevd nærrelasjoner på verdens barne ser det en av tre men hvis vi bruker den per istall sin definisjon med et utvev av vålds begreb som også inkluderer seksuel våld økonomisk våld fangsektiskab kjønslemlesselse så nærmest nåkje over 50% av verdens befolkning av verdens kvinner som er utsatt for våld i nærrelasjoner grundtatt jeg har et spørsmål spørsmålsteg der det er at denne uttalelsen kom på en konferanse som jeg var i forhold til dette men jeg kunne ikke finne kjilden til der så jeg tenkte når jeg var på en forskare sted så måtte jeg ha en kjilde men i Norge er det en av fire som ligger og klapp oss på ryggen her i Norge og så ligger man seg at her er vi så gode på ligestilling, det ligger vi godt men jeg har til med noen som mener at ligestilling har gått for langt selv om jeg ikke helt kan forstå hvordan Norge som kan gå for langt Malin der vi hadde en artike vi hadde et inleg i Feven for i stromsiden og det har jeg slått opp på facebook fordi det er at det det var noen som mener at det blir litt for mye av dette denne ligestillingen og så tenkte jeg ja, hvem er det som står der og seier at nei, nå har det gått for langt så tenkte jeg at man skal være lige som kan bli så her men men ligger og klapp oss på ryggen og men føler jeg jo nok at vi er de verdens mest ligestilleste kvinner men i FN-målene i ligestillingsindexen som FN-bruket ikke sant som jeg, all de hamne helt overst det har man ikke tatt med våld så hvordan i verden kan man se at hvordan kan man ha denne her indeksen og ikke ta høyde for våld det samme gjelder for øveri i FN de senere 2015-målene det er glemt man også å snakke om våld mot kvinner eller våld i nærrelasjoner med som utsattestere og det er jo også interessant å høre hva vi har skrevet lite om sånn som vi skal statistisk sett er men lika utsatt for våld i nærrelasjoner som de kvinner er 25% av menne utsatt for våld i nærrelasjoner men der er en stor forskjell og det er at vålden er av en forskjellig karakter den vålden som man har med kvinner er ofte mye mer alvorlig det er flere partner drap det er mye mer alvorlig fysisk våld det er mye mer frihedsberøvelse mens bildet av våldmodmen preges av en større andel av et ørofik nedsettende kommentarer og så videre det betyr ikke at man skal bagatellisere våldmodmen jeg må si at våldmodmen er et lika stort samfunnsmest i problem som våld mot kvinner fordi at vålden er et lika stort problem for den mannen som opplever ikke satt hvis du sier at hjerten fargstrammer mest menn så blir du lika veldig tratt alvorlig når du kommer som kvinne og forteller at du har problem med hjertet men sånn har det ikke vært med menn men heldigvis så har vi en ny kriscentralov som anner å kjenne dette men i forhold til det forbyggende arbeids er vi her fram delet slangt langt i bagen vi har men det er et ligge stillingsproblem fordi at våld mot men ikke har en samme institusjonaliseret, den samme samfunnsmestige verken konsekvensen eller årsagen som det er våld mot kvinner her våldmodmen er i veldig mye mindre grad godtatt enn våld mot kvinner alle til debatten rundt disse narspill våldtektene men her er en hele ungdomsbefolkning som mener at det er greit å ta seg til rettet på en sovende berus av kvinne men hvis du spør de samme om det har vært greit å gå inn og ta iPhoneen til den jenter og ta den med seg hun har vært så dum, hun har vært så full. Hvorfor i verden stopper de sosiale spennende av oss fra å ta hennes mobiltelefon men de stopper oss ikke fra å ta hennes kropp det handler om at vi ikke har lært opp de dagens unge i grensesetting men har ikke lært opp de unge hvor grensen går i forhold til hva man til at det går ikke Når jeg går på gader, så er det ingen ting som kan stoppe en vilken som helst fremmelig å komme og ta men det er veldig kjeldende skjer fordi at man har lært at sånn gjør meg ikke mens i Norge så er det 50% av Norge's befolkning som mener at der som en kvinne er våltatt, 50% mener at der som en kvinne som er våltatt er beruset, har kledsig utfordrende eller har mange tidligere seksualpartnere så er jo selv delvis skjul i sin egen måtekt det er holdningen som er i Norge og jeg tenker det er samsvarer ikke med et ligeslitt det er litt mer om omfang etter 4 barn er utsatt for vold og etter 10 barn er utsatt for grå vold etter 10 barn er vittnet for vold mellom foreldre 22% jenter, 8% gutter det var altså i denne her den siste det var i den undersegelsen hva som hette vold og overgjeld mot barn og unge måste ikke å stefasse 22% jenter og 8% gutter og dette er et utvek av 7000 avgangslevere ved norske videregående skoler 22% av ungdom under 18 år er altså utsatt for seksuelle overgjeld 10% av våre ungdomer, 10% 3, nei unnsjutt 1,5 eller 2 jenter 8% er utsatt for voldtekt i dette landet det er helt vildt helt vildt så har vi også så selvfølgelig ekstremt kontroll er det for at det er etter vold trengssektisk av skjønnslen neste utsatt som har mindre tal på forkomst det, men det finnes ingen omfangsunder søgelser på dette her men en indikator på at det er etterallvårlig problem med noen er antall sager som når hjelpapparater og då har vi gitt et eksempel her som er kompetensitiv mot tvagsektisk av voldsjønnslen neste som er en tværfaglig hjelpetelefon for både ansatte i hjelpetelefonen men også for utsatte som har behov for bisten i vanskelig, vi sager integreret som har i koldtektet er at det har så utstasjonert lukkende trettet ved minoritetsråd de var blant annet så har vi en som heter Helen Kold her som er stasjonert på Sturrenskolecenter og til de sager det er 1.478 sager dette er fra 2008-2012 som har et stort problem også med tvagsektisk av voldsjønnslen neste siden av det så problemen er der men hvorfor snakker vi så mye om dette her det sager vi litt av det når vi snakker om det ser du utifra et utsatt fokus hva kan vi gjøre hva kan vi gjøre for den utsatte ikke sant barnene må komme inn og hjelpe at de krisisenter de kan brå på krisisenter de kan få psykolog eller behandling ikke sant det er et utsatt behov to stykker i denne byen her er det som jobbet med utdøverne ja der er det mer enn det men det er alternativt til valg som jobbet med voldsbehandling som fokuserer på behandling av voldsudøver det som ATV Melle er at denne behandlingen er ofte ikke svært effektfull de har ingen tall på om dette faktisk fungerer det vil si det fungerer i cirka 75% av tilfellene men det er de tilfellene hvor man ikke er sammen med samme person som det man var når man utdørt volden det vil jo si at voldsforebyggende tiltag når volden allerede er i gang de er veldig ineffektive ATV har en fantastisk jobb og det er en kjempeviktig arbeid å jobbe med disse mennes det er absolutt ikke til forklaring selvfølgelig er det også å arbeide med menn både i fensisvesenekaterne det er både i frømsogen og det finnes i psykiatrien det finnes mange steder at man jobber med voldsudøvere det gjør det men tilbuddet er fullstendig full bok ATV er helt fullt familiekontoret helt fullt alltid men samtidig hvorfor kommer det inn enda tidligere hvorfor kommer det inn med barn og ungdom hvorfor snakker vi ikke om grenser hvorfor snakker vi ikke om likeverd hvorfor snakker vi ikke om med barn gleder du at de har tre timer seksuale når vi er i ungdomsskolen og under søkelser viser jo at veldig ofte så blir de utgår de timerne lærerne syk i den dagen eller så har han løvende kar men snakker ikke om disse ting om ungdom så hvorfor dette ligger stillingsperspektiv jeg sa jo litt om dette at vold mot kvinner og vold mot venn er forskjellige forskjellige karakter og så er det også sånn at det er et utdøvare av vold og for de at det er fokus på utsatt heller enn på utdøvare ja nei, det vet jeg ikke men hvis du under søk altså det som er at det da finnes jo veldig lide om fangseundersøkelser det er den ene om fangseundersøkelsen også har han jo alle rapportene fra krisesentrene som ser noe om hvem som oppsøker den type hjelp då men samtidig er det ikke alle kvinner eller alle mæn eller alle barn som er voldsutsatte som oppsøker krisesenter tilbuddet man har for eksempel i norske lukka kristne miljøer så er det veldig veldig få som kommer på krisesenter hva gjør de voldsutsatte familiene der det vet vi ikke og har et krisesenter og gjemmer man også av hengig av å ha i nærheden veldig ofte eller å vide om sånn at med mangle forskning så er det jo selvfølgelig inspireret til å forskere mye mye mer på disse temene når du kommer til forkomst av tvangsektisk aber så er det til at vold og kjønslemleskelse så er det i hvert fall mye kvalitativ gode forskning i fra Anja Bredal og altså der finnes veldig mye og hvis dere er interessert i dette så har vi ganske gode oversikt og var i hvert fall det fag feltet så kan jeg sende dere oversikt og rapport og men det som er en utfordring her på Sølandet det er jo at men ikke snakker om vold i nærrelasjoner det er helt hatt jeg gjorde et søg i Fedrannens venn i går så godt det kunne litt kan selvfølgelig være at jeg kan gå sklipp av noe jeg er men innenfor har jeg det jeg kan gå sklipp av noe du har gode oversikt det er heiss ikke bra ja nei da skjer ingenting og mer har hatt i forskjellige i forskjellige roller så har jeg hatt innspill i avisen på dette med vold i nærrelasjoner det første var i forbindelse med et seminar som Sistrus arrangerte her på Låsterte som handler om ungdom og ligestilling for mer har vært veldig aktive i forhold til å inspirere folk at dette nødt å starte tidlig forbyggende arbeid mellom ungdom men nødt å starte også på ligestillingsfeltet når de går på barn og ungdoms skole og videregående skole og vi har invitert her på seminar på seminar to seminarer har vi hatt begge gangene så har vi inviteret alle de folkevarte i Lille Sanne og Kristiansland som er de to byerne som har hatt deksamhed og Karri Henrik som har hatt på første seminar på andre seminarer som var det så pinelig for då hadde man all så fort ned så nu var Arsta vege og det var ikke en kjeft av noen politiker det var ingen prosønerne som ønsket henne velkommen ikke sånn debatten om voldtexmotager på syvihuse er fullstendig død selv om legeverten seg skriker i det å få til dette men har et voldtexmotag i Kristiansland men det er helt avhengig av at den som kan det er på jobb for litt igjen dere har ikke fått opplæring der står en stor lapp på vecken på legevakten hvor du står, hvorfor må du vente på legevakten når vi gissartikler som vi har skrevet og hengt opp på veggen og der står det der at hvis du kommer inn en voldtex utsatt så kan dere brenne 4 timer ekstra ventil for då stopper det også av den hjelpen som en voldtex utsatt får på et voldtexmotag er også avhengig av om vet kommer det ønske å anmelde det hvis den voldtex utsatte ønsker å anmelde det så blir det tilkast en lege med spesial kompetanse hvis ikke så blir det ikke gjort det er noe sånn helt helt underlig ting som skjer jeg fortalte akkurat når jeg før dere kom når jeg jobbde på övrstragdekrisisenter så hadde jeg et dialogmøde som legevakten i Aarendal og de som jobbde der på voldtexmotag der de har et omfattende voldtexmotag i Aarendal men det som de fortalte det er at hvis mer får informasjoner eller en lege får følelsen av at vet kommer det mulig den kan ha vært utsatt for voldene i nærre regioner så spør meg ikke fordi at då vet mattsamtalen blir lengre og det har mer kapasitet mens de kvinnene som jeg har trofet på kriset senter det og med spørk hvorfor har du ikke fortalt dette til noen tidligere hva er det for noen? det er ingen som sport ingen som sport så nå om å snakke om deltiden om å snakke om lederstillinger om å snakke om funksjons hva heter det tilgjengelighet nå om å snakke om om disse ja om å snakke om deltagelse i lederstillinger og utvalg og styre så ser man det offentlig ansvar hele veien så ser man det her at dette er et politisk ansvar dette må vi jobbe med holdningsmest vi må jobbe med det fra et overordna miljø det er overordna nivå mens nå om å snakke omvålsutvattet så snakker vi om helst og sosial vi snakker om å opprette god og tilbud vi har jo en nye minister nå som synes at vi skal opprette tiltag for å lære å unge jenter at vi skal gå hjem sammen hjem to og to og at den mest diskriminerte gruppen i Norge i dag er hjemmeværende mødre så tenker jeg vi har veldig veldig mye som vi ønsker å lære den bort til denne nye ministerne nå så jeg tenker at her er der en del grupper som ministeren aldri har vært i kontakt med som ikke vet at finnes så det håper jeg dere er med å hjelpe dem ja så koffer er då voldig nærrelasjoner et hinder for ligestilling og demokratien og tror selvfølgelig at det fremgår av all det som jeg har sagt tidligere men konsekvenser av vold har store helsemessige problemer både rett fysiske så jeg jobbde med en dame som var blitt slott i hodet med en mopediel og hun fikk jo en gjerne skade av det og kunne ikke fungere liget greit litt på men det har jo til de kjeldne sagerne det er jo de som er i den enda skalen men ser dere jo veldig mange fysiske hun ene har hjelpt og hun som har fortalt om hans som flytter i høyre veien hun sa det at hun var ikke så redd sa hun men hun hadde veldig mye problemer med at foden rister ikke borte mange ganger er du redd nei, jeg er ikke redd men hun hadde veldig stor problemer med at foden rister veldig mye og noen ganger så var det så illa at hun hadde problemer med å gå og hvis hun følte at denne mannen var i nærheden på et eller andet vis så rister han enda mer da måtte hun sette seg ned og jeg tenker det er en som typisk ja, kan man se en psykosomatisk konsekvens der synes mange av de det kan være kvalm og oppkast det kan være lammelse det kan være at man fryser til is det kan være selvfølgelig at man bruder de gråt eller at man trenger å springe vekk det er mange forskjellige ting det er ikke nødvendigvis å være at voldsuddøveren kommer der som den voldsudsatte er det kan jo bare være at man tror at man gjør det og der med ikke ork å gå ut personer har utsatt for vold som bor på små steder hvordan er det? hvordan skal du gå på butikken og møde ex-vigamor ex-vågar du har så enorme konsekvenser utover bare det som skjer innen for husetsfilevenker det praktiske økonomiske det er utrolig mye som vi sa er mye kreativ vold og veldig mye går fra det praktiske økonomiske men tenk at man har mulighet her i Norge til å kille oss og gå ifra den som har vært sammen med men hvis du har ingenting skrevet i ditt namn hvis du ikke har egen bankkonto hvis du ikke vet hvordan du tar ut pengene av en mini bank hvis mannen har hatt har hatt full kontroll hvordan påvirker dere videre tenk at det er bare praktiske og økonomiske men også selv til dette område og jeg vil faktisk du kan bli tjockert over hvor mange kvinner jeg har lært hvordan de tar ut pengene av en mini bank du kan bli tjockert voksne norske kvinner føtt og oppvokset i Norge som ikke vet hvordan de tar ut pengene av en mini bank dette er jo til hende for deltagelse både direkte gjennom at hvis du er i en situasjon hvor du fremdeles er våldsutsatt så blir du isolert du er alle disse fysiske og psykiske konsekvenser du går jo ikke ut hvis du har en blåveist du går jo ikke ut hvis du er redd for at mannen eller våldsutsatt er i beklager jeg jobber mest med våldsutsatt i kvinner men jeg anner å skjenne på et høyt nivå at våldsutsattet menn også finner så jeg har krav og behov for akkurat de samme hjelper til tagene så vanligvis er det klare å snakke kjønsene klarer som det hender at det klipper men den direkte vålden har jo selvfølgelig noen noen konsekvenser for deltagelse og det er faktisk mange som dette har mye erfaring med mange som provoserer på en fredag for då vet vi at det har vært støvd i en anden dag det er... ja selvfølgelig for jeg har hørt det hvis de har skilt lag for eksempel hvis den kvinne har sparet bengene i konto for barna hans mannen har haft lært å gå bengene fra banken vet du, jeg tenker det er et ganske spesifikt spassmål så jeg lov på hva man svarer på det etterpå for jeg tenker igjen i ærende altså var der en mann som gikk 10 år ytter at han hadde skilt seg i fra Kåle så jeg kan stadig vekk inn og tog ut penger og banken tapte jo masse på dette her for det var jo nødt å ha startet det til kvinne, men de såg en mann med en udlandsk namn og som sa en avne da på sin kone og hadde sett så slå maragreit og så... også relativt diskriminerende det var jo for at du kjønner å våld tenker jeg, men de gjorde det opp og så er det sånn ekonomisk i hvert fall men det er jo en forferdlig vanskelig for denne darmen som aldri blir kvitt enn det mannen og det er jo også en... kjønner man jo at det vålden slutter jo ikke selvom forholdet tar slutt også er det jo også indirette jeg har snakket om disse darmen som ikke har informasjon, vi har snakket om de langvarige konsekvenser ikke sant, våld og våltekt før og jo til depression dårlig selvfølelse mange følelser av at man kan påvirke samfunnet, hvorfor skal man gå og stemme når man ikke har... man betyr jo ingenting, ikke sant, det er jo hvorfor skal man ta seg arbeid jeg er sikkert ikke flinke til det dette er jo noe som gjennom syrer hele livet hvis du blir krenka og krenka og krenka og krenka igjen så vil mulighetene innskrenka så innskrenka så innskrenka og dette finnes der mye forskning på Hvor er debatten? vi trenger mer forskning vi trenger... som sagt dette er jo ett enormt område hvis det stemmer, og det gjør det for dette er jo... at en av tre kvinner på verdelsbasis i USA for våldne relationer, det blir bekreftet i flere studier og det er ikke usensynet tenker seg at en av fire i Norge også er et veldig riktig tall men hvis det er sånn at dette gjelder en av fire kvinner blir utsatt for våldnere relationer og også en av fire menn men 2-3 prosent menn utsattes for grov eller alvorlig våld så det er jo også et mindre antall men alle disse kvinne, en av fem kvinner utsatt for våldtekni gjennom livet men hadde kundetallet oppe som var fra for de unge men en av fem kvinner en av fem kvinner utsattes for våldtekt 50 prosent 55,3 prosent av kvinner har opplevd en eller anden form for seksuell kvinnelse dette er jo noe som engårs, sover vittig mange av oss Hvorfor kan en oppsnøren forstning på en side det er allfor livet, men vi må vide mye mye mer men samtidig så tenker jeg at vi vet egentlig nok egentlig så vet vi nok så det vi egentlig trenger er politisk fokus man vet ikke hvor mange kommuner der på kommer fra her, men jeg vet at Kristiansen kommuner har ikke en helleringsplan mod vold i nærrelasjoner Lillesen har ikke en helleringsplan mod vold i nærrelasjoner Aarondar har en helleringsplan mod vold i nærrelasjoner men jeg kjenner ganske mange som jobber med vold i nærrelasjoner i Aarondar som aldri har hørt om den planen eller hvordan den skal se til å se hvert så hvor er samarbeidet her politikerne vet nok at han er der fordi jeg jobber mye mer men hvorfor vet det ikke de som som jobber med brugene om planen ikke sant hvorfor vet det ikke læreren der som vi trenger kommuner helleringsplaner, men innom mer graden de trenger helleringsplaner, så trenger vi at vi bruger de, at vi benutter oss av og jobber med de og at folk kjenner til de at de finnes med noe så innhold i de og hva de skal gjøre, vi trenger rutiner og vi trenger ikke minst mer debatt som sagt ingen kom til dette seminarer disse seminarene som hadde som hadde om ungdom og ligestilling kanskje fordi de er leia og ligestilling, det ser de jo for noen av flyttingene her i kommunen at de ikke synes det er senstere sannk lenger de begynner å skjedde seg noen mener at man har nok ligestilling men hvorfor augmenterer man ikke da med at kynner å barn utsettes for våld som er et enormt hinder for det å trenger så ligestilling hjelper bare at de trenger mer kunnskje at vi alle er ledd, jeg skulle ønske men jeg har vært i kontakt med ganske mange barnvandtjenester i løver min økisk karriere jeg skulle ønske at jeg kunne se at alle de har mye kompetanse på våld det kan jeg ikke si der er mange i de forskjellige barnvandtjenester som har gode kompetanse men egentlig så mange med en fællesfaklig plattform i forhold til hvordan skal man jobbe med det om vi trenger mer forbyggen og formutter dette her så kommer man der hvor ligestilling skal man se om ikke jeg har fått ned det som er viktigst at jeg skal se jeg har et par bilder dette var julgaver som dette har jeg vist før på ligestillingstudiet ja dette er faktor min nye og gamle steder og denne er faktor min så gamle gutt men de butter då under denne sløyfen her ser du at det er alt overmalet hul i den lego jenter's hoved det er litt morsomt dette var jo en utgangspunkt for det innlegget som jeg skrev på med oppfordra etterpå seminar, men ikke minst oppfordra til å jobbe på tidlig stadium for ligestillingsarbeid og også oppfordra politikerne til å ta tag i dette våltekts motagspørsmålet som nå bare har blitt liggende fullstendig død ingen svar ikke ett eneste svar så hadde vi en serie på 5 dobbelsidige oppslag som handler om innlander kvinner som muligheder og situasjon på Sølandet så måte et ganske grimmt bilder av hvordan enkelt det her, og hva mange lander muligheder ikke eneste kommentar ikke et innlegg fra politikerne og dere som er i politikken her kommer jo heller ikke å jobbe med politikk for ligestilling kommer jo heller ikke å jobbe med noe umen ikke for å snakke om hvor fast det står til med ligestillingen det er for å inspirere til å jobbe sånn at vår kommende generasjoner slipper å lære med så mye mån for den volden som rammer den rammer ikke bare kvinnen som den rammer, den rammer hele samfunnet den rammer også kvinnen søstre og mødre, og brødre og fedre når kvinner er utfatt for våltekt så rammer ikke det bare kvinnen som er utfatt for våltekt, den rammer også deltagelsen for alle kvinner i samfunnet fordi at meg blir redde for å oppsøke forskjellige steder og meg blir redde for å gjøre de tingene som er vår demokratiske brede å gjøre og dette har jeg gått lyst til å trekke fram da har jeg også tatt fram på dette ligestilingsstudiet det sier litt om hvordan vi både presenterer det og hvordan alle våligheter vi kan ut til til det jeg er en dårlig husker alle sammen dette her repare som har blitt utsatt for våldrekt vi forbi i Dormsjelkoa i Dormsjel sex år trengsel for en våldershandling systematisk utsatt for mishandling ett år betinget det er et ligestilingsproblem fordi at dette forholdet her innebærer en langt langt gråve et langt langt gråve omfang mye mye større konsekvenser og det innebærer et maktforhold som handler om ligestiling men dette er ble tilfellig og sjeldent dette er et samfunnsproblem dette håper til i debatten om om belysning og politi i graden så du har holdt deg med etter 10