 Her er en K, men det er ikke bare en K, det er en høj teknologisk K, der både er usædvanlig sundt og udsædvanlig produktiv. Og når vi skal brøde føde 9 milliarder mennesker på jordkloden i 2050, får vi brug for lang flere af den slags kører, som vi i Danmark har produceret siden 2008. Kørerne har i stedet på AU Faulum, som andre danske kører resultatet af et ret nyt teknologisk gennembrud, nemlig genomisk selektion. Det, der startede gennembrudet, det var sådan en her, det er en DNA-tip. Og vi kan undersøge 24 dyres chromosomes direkte, at anvende en blod eller en vævsprøve, som vi tager fra dyrne. Og det gør vi med sådan en tang her, det er ligesom at få lavet hold i ørene. Og når jeg trykker på tangen her, så skal man forestille sig i K-øver her i midten, så bliver det kommet en lille prøve nede i rørt. Og det bliver undersøgt på et laboratorium. På firmaet Genuskans Laboratorium, der også ligger på AU Faulum, bliver blodprøverne analyseret, med henblik på at finde de bedste og sundeste aflstyre alene ud fra deres chromosomes. Da det er specielt ved det, at i dag der bliver aflstyrene udvalget, at vi ser direkte på deres chromosomes. Og det gør, at vi kan få mere fremgang og vi kan få sådan noget dyr. Før 2008 måtte man først vende på, at en aflstyre fik cirka 120 dyrtere, og dære efter igen vende på at se om de bliver til sønne og højt yndende melke kve. Propulert saks bar og genetisk selektion, fem år i aflsarbejdet, og forskere forventer cirka 50 procent større effektivitet. Den traditionelle afl har været forholdsvis effektiv, men vi regner med, at vi kan få en stor yderligere fremgang ved hjælp af de her teknologier, og et grøftskøn vil sige, at vi måske får 50 procent mere fremgang i kvejavelen, som følger af introduktionen af de her teknologier. Men ikke kun det. Vi får også en større del af den samlede fremgang på de sundhedsrelaterede enskaber. Fordi det er der, hvor vi forvejner at have mindre information, der har vi mest at vende. Genomisk selektion er også så småt begyndt at blive anvendt på andre produktionsstyre og planter. Og også her kan man forvente en lang, mere effektiv landpostproduktion. Procesen med at få den introduceret i Svinavelen er lang fremskreden, og der er store projekter i gang med at få udbredt tilsvarende aktiviteter til andre arter herunder koren og græsarter. Det store spørgsmål er om teknologien for alvor kan udbredes til resten af verden, og altså i sidste ende afhjælpe fødvarmangen. Den kan udbredes til de lande, der har en infrastruktur, der tæller dem og gennemfører de her analyser. Vi har i forholdsforskegruppe et samarbejde med for eksempel Kina, Indien og Brasilien. Det er lande, der har en relativt velorganiseret struktur, hvor man kan implementere sådan nogle teknologier og udnødde den information af osmæssigt. Den er hver udbrede, fordi vi ved, at vi skal anerre rigtig, rigtig mange flere mennesker om ikke ret lange tid, og vi skal fremdrenge den mad, vi skal spise, den mæg, vi skal drikke, mere effektivt for, at vi kan anerre hele den store befolkning, uden at vi smager kloden.