 Îmi povesti ce puti în divin, povesti că v-i să ascultați, tristă poveste încă spre viața care trece, despre curaj, volință și... O să am eu pe astăl lume, un get-fiu de împărat, bogat, senin, sublim, un om cos, gratios, nu încă înțelect, dar deștept, drept, perfect, cu inima mare, cu sabiatare, am și probleme ca să mă înțelegi, oameni suntem totuși noi, fii de regi, în inima mea delictu-n spin, căci dintre frații mei, eu sunt cele nezină. Sa... Încă l-am aflat că sunt fiu de împărat, ce-i a lungat de tata sau bunicul, credi despre un pescar, că e tăticul, super prânsle acel voinic, și viteaz să distruci. Și ajuns doar eu să distruc acest ră, suntate de tânări, sau sunt fiuile pescar, sau sunt femeie, deși foarte rar. Nu e căge-n frică, dar am încă senzație, că dacă plec, ori nu mă-ntorc, ori mă-ntorc, stimbat. Nu te mai căca pe tine. De învăție un rădi bărbat, ia obiectul ăsta magic. Atunci cu atât mai bine, vor fi o... Înțelega cum te plinu' m-a permis al meu destin. Dar cum? Să trebuie și caracter. Dași. A fost obiectul ce le-a plinut, l-a plinut. A fost ajuns doar de apără, comișcare, și apoi mizvoarea. Deși era mai ternic. Noroc că am avut scutul zi. A faptul. Și l-am urmit spre mernic. Hai pe ceoară vin un coace acum. Nu. Mă o să-ți preștesc eu pe un tron. Sunt schimbat. Sunt un fiub de părat. Sunt matur. Sunt înțelept. Nu mai sunt de loc. Inept. Am văzut. Cred că asta este baza. M-am întors un nou mai bun. Stăpându-mi. Și era la fel ca orice arată diminație. Ună început care nu promitia nimic. Cu un soare la fel ca neorul din starea de naștere. Unde am început. Unde am început dimerea să-mi plând, când ne-au treabă o dorul care nu. Am legat de mama. Și am devenit rusc singur. Am întâlnit într-o diminață. Și am știucut să fie. Am știucut să fie noapte, dacă se poate. Fium liceu. Să fium noapte și eu. Sau altceva. Ceva nou. Am prețit într-o diminață. Dar asta e irrelevant. M-am mutat pe fereastră. Și l-am juzut. Dormit fără de ce-o grijă. Fratele meu o zândea în sonde. Parcă tot ce nu știu ea al făcea felicit. Am iuvertat atunci în ovnul. Contrast. Și rusc diminață a devenit mai puțin clitisitoarea pentru că nu mai era singură. Și nici nu pretindea să fiu început. Era mai multu contrast al noapții același un cu dat invers. Cum am chimit să-i seguitatea care parea că nu înțelegi nimeni. Așa făcut singurul în clube care puteam să-mi facă. M-am întreptat către ier și am început. Sincer, am înțeles. Așa. Mă numesc Alfeus. Am 50 de ani. Sunt fierar. Locuiesc în satul Nazaret. Mai ce? Subicent. Spuneți-mi cum era. Era un băiat normal, câteodată cuminte, câteodată dracu' col. Am văut să zic ca asta aici. Nu știu. Nu știu. Ce m-ați făcut? Era harnic. L-a ajutat pe tatălui la lucrat lemnul. Făcea tot felul de prostii cu frații lui. Avem oți frață? Păi ca tot 11, 12. Unii mai mureau, altii se mai nășteau. Uștiiți cum e. Și cum v-ar să licească? Păi, eu era mai mare decât el. Și el m-a admira foarte tare. Se tot tinea după mine. Eu îl pusuiam, el nimic. Când îi trageva în cap, nu aveai ce să facerea. Foarte încă pățănat. De vorbit, nu vorbeam mult, mai mult, m-ați scultat. Ce asculta, nu știu să vă zic, uneori m-ați scultat și pe mine. Ce-i zicează? Nu știu, dacă-i ziceam, nu-i neapărat ceva. Vorbeam și așa, ca tot omul de necaz. O fiune oameni de la sată, știm ce se întâmplă în țară. Ce se întâmplă? Pe ce se întâmplă? Oamenii mordi de foame și nu-i pasă, nu-i până și marele pere o să dacă puterea ca să fie totu-i bine. Un sistem putre, da? Că așa, până. Așa, și mai departe. Și la noi viața e grea, muncii, muncii de jaba, niciun ajutor de la stat, taxe peste taxe, ba-și mai știu, ba-și joc de noi, că suntem săra și fără carte. Și el a tot ascultat, așa, până când a dat de unui oan care predica așa de cei de făcut. Și bă, a plecat. Așa cum îi simt? Da, s-a dus, era foarte flăcărat. Voi a să schimbi pe lucrurile, să lumineze poporul. Da. Înainte să plece, a trecut pe la mine și se vedea că se codește. Noi venea lui să plece de acasă, el crescut între 20 de familii, să-i duc așa numele larme printre 3. Dar eu i-am zis. Uite-te la mine, că eu n-am plecat. Am stat aici. Și la ce m-a ajutat? Dut-e, băite, dacă eu nu se duci, dut-e cu domnul. Și s-a dus. Și mai trecea din când tre' acasă, ne mai povestea ce a făcut. Noi prea se le-au dat, că nu era genul, dar le trebam noi și cum a fost acolo, și cum a fost din colo, și ce au zis oameni de când ai mers pe apă sau ce ai simțit când ai mutit pești. De astea. M-a fapt și noi cei prin lume, ci ne mândram cu el, că era de-al nostru. Oamenii-și măcar nu-i ziceau după numele lui, că-i ziceau după numele satului. Primul om de la noi care ajuns cineva. Declarații de la lucruri. Unii nu mă. Apoi am văzut că se dă de mâncare, și s-a mămas eu. Eu așa ce v-am dat, mai văzut. Foarte mâncarea, și pâinea, și peștele. Oameni mers ceva pe lângă, oameni s-a măsut. Ne aveați cu multa așa din aer? Au vrut puști timp la așa din aer. Nu avea de cât un coș a el, că nu se finise săracur o să vină a tută lume. De obicei nu prea fine, dacă dacă asta s-a întuplat. Nu înțeleg că e predică pe real, și mă dar o gustare nu pregătise că dacă ne zicea, dacă ceași noi nu semn nișteva. Și știți că ne-a fost mii lunea? Că peștele n-a mea oasii. Ce calm mi-a făcut să le înviștim, și cum a început să curcă mâncarea din coșul ăla. Eu, așa, ceva, n-a văzut în viața asta. A rămas socat. Păi că nu s-a făcut așa, dacă nu poți să scoți mâncare din aer. Păi văd dar seama acea răsen de-asta? Eu n-am putut să înghid de mâine. Și ci am înghidit, nu mi-a cazut de rău pine la strumă. Îndr-adevăr, am văzut o marmă mai sensibilă. Bun. Foarte. Să îi darbă nezuse, nătate, la mare, de preolt, sau cui, l-a cimis păsta aici, cu pomană. Pău cu lismire, fiind păi la clară, să văd cu col de cuine. Cum mă numiți și câteva lucruri despre mâna asta? Am 39 de ani. Sunt scrib. Provin dintr-o familie bună, mai exact, 3 frate și 3 surori în viață. Sunt tată, bunic și cap de familie. Așa, spuneți-mi despre cum. Da, de sigur. Problema cu acest gen de oare. E că nu au respect pentru tradiție în primul rând. Vor să distrugă modul în care trăim. Da, eu m-am gândit foarte mult, dar m-am conisit o sumă foarte mare de bani. Într-o turmă de porci. Și să știți că se vedeau chiar foarte bine, erau grași, sănătoși. Am angajat și ceva copiii din saț, să ai bătrige de ei. Și într-o zi vine băiatul la mine și îmi zice, au murit porcii. Cum arică au murit porcii. Am murit tot porcii, că s-au necat. Să-i tot băiatul. Cum arică s-au necat, dar voi ce făcea? Ce păzeați? Păi dar am avut ce să facem ca o turbat. Ce se păsepare că cred că se pe acolo îmi gășca îmi gășca lui de hibioții. Și fix acolo s-a întâmplat el să dea peste un bărbat pose dat de diavels. Zic ea, acum chiar era el pose dat că cine poate știi ce făcea o la o actoră. Există o sută de pose dat. Ai să le exorcizăm. Ai și nu știu ce l-a făcut, ce l-a făcut. Că se pare că ai ajuns și să scoată draci. Suntii porcii mei. Porcii au nevunite, au luat-o totuși, au turbat și au luat-o nață. Lați-o fanime, nimic. Nimic nici o copescat. Ești măcar o scuză. Asta ca se vedește fără de om, era ca atât a ținea la săraci ca ar fi vrut să fim cu toți săraci. Că eu într-o întâmplarea cu porcii, eu am interesat. Eu am văzut ce povestea nu ține. Eu zic că nu păga gandă de rășinate despre că. Că ne educați, că umili vor moșteni în părăția cerului. O să o fie pentru lei. Da, sigur, da. Trebuie poți să mulțească pești așa ca el. Uite la mâncă, dacă trebuie să muneți ce. Minune rământoi, relaxără de la fața lucrurilor. Vă uitem destul de mult. Ea era plecată și am fost pe la niște priete, la borda. Când tu mă treceam pe acolo, treceam la că l-a fost scut. Pe marginea drumului au început niște copii să ține că porcii. Deci m-am văzut de aia că erau cu el. Am zis că au mai vunit draci. De-a niciun dat de un animale nimicat de dramatic. S-a scură s-o curat de oameni să se uite la mine de parcă n-am mai văzut până acum m-a umbiat. Deci cine a văzut a trezut? Nu am văzut potimei și s-a văzut cum s-a luptat așa mental cu diabolo și s-a văzut. M-am luat și unul mai mic pe care am putut să-l cărți. M-am gândit ce s-a frat în scribu, poate că aia e mediodată. E făcat să-i strică. Doar perea minții. Deci pe porcii a steriat cu șarpe. M-am ușcat pe unul și s-a steriat. S-a făcut o țăfugă în apă. La tine, deci. Când Maria am 30 de ani am fost una din discipule de noi. Vind într-o familia normală. Săracă, cu mulți copii, la 150 ani a trebuit să mă mărit cu un bărbat cu 30 de ani mai mare decât mine. Dar am urit imediaticoletea. Și atunci am refuzat să-mi amărțuți deși a mai avut oferte. Dar n-am vrut și vă dați aia m-a trebuit să îndorși din partea familii, și din partea cunoștiințelor, câte presiuni, câte umilințe. Dar nu-ți mai povestesc că nu de asta m-a chiamat, ne? Nu, nu, nu. Să sigur că ți-a fost foarte, foarte greu. Da. Chiar da. Dar mai bine așa le din măritată. Știi cum sunt femeile din familia noastră? Anu și copilu. Anu și copilu. Jumătate mor de mici, jumătate trei, câți te umare pe tine cu zile. Iar bărbatul se poartă cu tine ca și când ai un porc din o gradă. Dar eu știu că nu sunt porc. Sentimentă. Nii mea nu a părut să înțeleagă că sunt om până la... muntă. Și era și el acolo. Și am uitat în borbă. Și m-a placut că era așa calm, atentă, așa politicos. La un moment dat, când s-a terminat vinul, s-a ridicat și a zis scuza-mă puțin. Ia o să-și acelui niște găleți coapti. Și s-a uitat la alba aia. De atunci nu l-a mai părăsit nici o clipă. De sigur că vorbați de pe lângăre au început să comenteze ce femeia asta, că îți place mai hunde iar decât de noi. Au insinuat chiar că ar fi făcut minunea cu vinul ca să mă impresioneze pe mine. Dar el a spus vedețiva de treabă. Aveau respect deosebit pentru femei. Asta m-a placut întotdeauna la el. Și faptul că era așa... frumos. Nu știu cum a ieșit așa, că la noi oamenii sunt mai negrușioși. Până la final eu știam ce se întâmplă cu cecare amenință e establishment-ul. Nu știu ca să-i vezi nimeni de aceea ce intrin oraș. Eu i-am spus dintotdeauna, hai să fugim de aici, hai să plecam în altă parte. Dar el n-a vut. Era foarte patriot. Se uitește o întâmplare mai aluțan, fiecare zi era deosebită. Dar mi-a imitesc într-un zi îl chiamat să le niște cunoscuți că ni se înboliuze fratele. Și el a spus, lasă. Am ajuns într-un final în orașul Bonapului Cezici. Mortul. Mort deja îngropat. Așa era beton. Dar el a zis nu-i nimic duceți mă la mormânt și la urmântul la mormânt. Și acolo a zis, deschideți mormântul. Femeile nu încă minuațe, nu încă nu te cubine. Nu că e făcat. Dar el nimic. Deschideți mormântul. N-au avut în control, au deschis și ce să vezi? Cine e sepeușă? Mortul. Învășurat mâințor. Trebuie să te pe picioare, nu știe aci cu el. Nu-mi pare aceea. Păi s-au speriată, dai să am început să țipe, s-a rece pe acolo. Chiar și rudele lorul. Dă-i să am început socor, cât de mult îl întreceau îl le-a picat bine, sălvază, așa. Piul. Nu mă le-a trecut când a văzut că e tot fratele lor, că nu putrezi să nu nimic, că era perfect, sănătos. Mă tuide la locul unii numai nu trei. Pe de altă parte, nu crea de jos cu lumele astea. Da, uge mea? Păi zic, era total nerealiz de pată. Așa se poartă ca dafere, recetă-ti iatere. Mi s-a și făcut un pic rău de la stomac și la Mamcoșmarul de atunci. Ce reacții s-am? Parcă poți să mai zici ceva. Mea nu e vaca, așa nu-mi picat. Am început să am doar răzvonului. Eu n-am văzut, v-am început să răzvonează povești. Eu cu ochii mei. Da, cred. De ce nu mai bine să crede, cât să... Tu cred, m-am doar răzvonului. E dat doar în vizilor. A făcut ce trebuia. Acum s-a întors acasă. Ce eu m-am vrut curajul să fac. Da, ai zice că am vins. Mă mai duc multe fanari, deci, a gâdea să considere asa o victorie. Și o concluzie a făcut exact ce trebuia era nevoie de cineva ca el. Cineva care ai să se rupte cu coruția și poția. Poate că oameni îi l-au murat, dar nu a uitat. Și cred că nu mi-au să se schimbe. Dacă nu i-au fost pic la timp, nu părta mai multă puterea și nu să ne-a toate încătăți. Ce facem, ce zicem, ce timp. Tot va să vădureze. O cizură infinită până supretul omului. Cineva ca mine, cu educație, cu aferea, ce așa s-o strada dacă era în voieră. Nu am întâlnit niciodată un nou mai bun. Era nevoie de cineva ca el. Cineva ca mine, pe educație. Dar oameni nu au uitat. Cineva ca mine. Dar nu au uitat. Cineva ca mine. Cineva ca mine. Dar nu au uitat. Cineva ca mine. Dar nu au uitat. E primul meu când și soareu nici măcatea răsărit. Dacă e și o prima oară chiar s-au întâmplat și nu sunt doar alucinatile în nivel. Mă duc la băie și nu mă privesc pe nopindă pentru principiul meu în măia lumeu. Mâiniritate și cupete, înțin tigara, la spală. De spectacul lăsa de pe marcine. De pe marcine e cel mai bine. Dic asta și nu-l convind că e adevărat ce v-aș putea să-l fac. Am avut o dimineață și ea s-a terminat și acum ea albui va. Eu privesc de pe marcine și mai dau de un chiant o medicație sau o lucidoare sau o cald sau o armură lucimită sau o niner sau o pelerina în vizibilităție. Sunt prea înțelegi să-mi doresc alceva. Sunt prea înțelegi putin mama măsă. Dic asta cu canuă. O nu înțeleg. Nu-l edică niciodată vocea. Sunt mult că mine ceva de de mult ceva periculos și mi se pare că orice e posibil dura vizis-ta. Fi orice ar fi fost. Nu îi smugnește decât într-un oftat pate. Eu noapte lece a se urlă crimățul. Nu e o reguțoare frumoasă. E spolinte și trăioasa. E umedă și vociloasa. Minile suspinze toată lumea doarbe. La o distanță de 10 case o fremea timpă. Trebuie de la bunicare. O frântă fremea se pregătește să-i întrecoască. Sunt puține imaginii mai jarni cine tu mătând care plege. Așa niciodată șterele lucrurile ca să vădă. Diferecile văd în un loc nu aude ca simte. Dicălosul își parchează mașina pe trotoar. Mănâncă o cumă și a lucră cârtia pe jos. De ce nu te mai găziu a lucră și cumac tot pe jos? Merge la teacu și nu-și pune telefonul pe staile. Nu lasă bachșiști. Nu lasă bachșiști. Pace propuneri sexuale unor necloscute. Vorbește tare vorba să știe e urmărit. Copacii. Nu e obiești să nu fie respectat. Nu e obiești să nu obiești să nu obțină tot ce vrea. Da! Cineva. Uiți de foloarea care ți se depune stratul pe stratul clămâni. De traficul ii posibil. De primul fiil de păr al. De șosetele lupte. De tristenția care nu te apărăzit nicio zi timp de asa de a dulci. O să am 5 de camele și pe asa ci și pe băie. Vietelul meu ce mai pere a murit la pâsta doare cei ceare. Înveliți îl păture lor de la Ichea sau nu plăcișarea calda acum va oamenii doar. Nu mai vădul președinte în palatului prezivențial nu doar. N-a mai dormit de multe noapte. Fisează o lumea în care nimeni nu se mai teme de celălalt. O lumea în care nimeni nu fulge de la locul accidentului pentru că nimeni nu mai face accidentele. Nimeni nu se glăbește pentru că orele fixe sunt niște încercări futile de a pune stăpânire pe ceva relativ și fluid și abstract. Și nu am nimeni nu mai încearcă să pune stăpânire pe nimic. O lumea în care nimeni nu mare de foame pentru că nimeni nu mânâncă mai mult în care cineva cineva țipă. În care comunitate nu este doar un simplu cuvânt din proiecte seci de finanțare. În care cineva țipă. Nime nu e gefit pe stradă în văzul tuturor celor care se prefacă nu vor. Nime nu este un vif pentru că e cine e. Nime nu e violat cineva țipă. Bătut, cineva țipă. Pentru că răul a fost izgonit în lumea. Cineva țipă. Exorcizat. Cundeva noapte cineva țipă. Închisă bine ca o fortăreață femeia-și bea cafeaua. Bea-și scronează. E brimăvără și n-ai putești de ceva o ferfoare acitație ca la curăținea trimăvără cu speranță se șerește articole bine de speranță. Nu-mi duc vădâra de viz. Nu-mi duc vădâra de viz. Nu-mi duc vădâra de viz. Nu-mi duc vădâra și brimăvără. Nu-mi duc vădâra de viz. Pe casei ei ca o fortăreață în grădina bine-i îngrijită care iară devine mociiloasă femeia fredonează o melodie de care poate să scape. A făcută se-au de dispre rândul de la lei. Surfinzător femeia nu țipă, dar apucă bine lopata ca să vadă ce au pățit la lelele. Fără să-și da seama o încântec de curat și luptă doar că nu are cu cine pentru că în rândul de la lei nu-mi suferind. Și stea unul de la lei. Oamenilor... Avem-ți dagnău? Cu pârin de tot palatul prezidențial cu tot cu grădini și acasă cu pârin de toate autostrăziile și toate ocealele și tot universul și toate lumile paralel. Sub faldurile astea de moșchi și sânge undeva te-a luat în vetriculul stâng într-o casă, ca o fortăreață cum vă le-știe? E aproape vară și pe subușă se strecoară un miros de porc la cuptor. Da, interneti distribui rețete la cârnați, calda boși, slănină toată matrii Pe fundal se au de un cântec vesel de luptă. Loviturile nu șăpă timpul. Și așa răul a fost eliminat din lume moale și senină noaptea se lasă peste țară. Sângit! Felicit! S-a dus dracului dimineață. Ea unde ea se poamde pe noptier. Eau două desiguranți. Nu poti îi ajuta pe nimeni dacă nu te ajutți, m-ai tăit pe tine. Poate că nu s-a întâmplat nimic. Poate că lumea luat și au pauz în timp ce eu dormeam. Poate căram de ce să mă simt plinovat. Nu. Am dormit pentru că am vrut să dorm. Pentru că am luat pastile care se mă facă să dorm. Pentru că nu pot să dorm alve. Aș vrea de fapt să dorm și acum. Sau acum timp ce vă să doi pedinți. Aș vrea să dorm undeva pe plajă cu pesteia. Aș vrea să dorm cu adevărat și fără pastile. Aș vrea să dorm ca atunci când nu știam că lumei pline de problemi. Sau acum timp ce îmi beau ce ai un desumătoare. Câți m-au așteptat câți m-a așteptat acum timp ce îmi dau ceai. Cât ea mă urât cu ceaiul și cu somnul meu. Între mă rămâniele pe cană, dar mă focțesc să rămân pe loc. Nu poți ajuta pe nimeni dacă nu te ajutți mai bine pe timp. Să-ți plou niciodată călata. Am salvat lumea, lumea e salvat. Și ce s-a luat lumea dacă te urminață nu m-aș mai trezit de loc? De ce vesteți să se salvește simt? Să te rășim cu și ne bascupascu și el ce am văzut Că de nuță generic mă numesc eu Am 50 de ani sunt șofer de camion Am o viață coală de se și de tern Îmi doresc mult și în zahar Să viu iar băiețe e presiunea mă să trestă întași când te poate A fodba la vere Mă simt chiar răștână Mă simt chiar feciu Muncești la tăță ziua te-ntorci transpirat și noaptea tăță ziul mi-l o simt la vere și comenteza eu le-a desarmanele mele Descarti-l acum când au aspirat tău și te uiți la TV că nu fac eu rasumul Nu știu cum să-ți spun ca să sune bine că de câțiva ani știu mai mult de câtile Tăle la șpumă că se zis să mi-l ubezi tu îl vezi zic că sunt fasciste dar eu sunt doar cei cinci ani de ștoat că cel ou lui tase de dialog de mult voi acum și v-ar jisez și istimă ați dat între femeie sunt domni și sunt sensii nu stai sunt fericit să iubesc și să exist sunt fericit se naște și fata vitata nu știa ați de nevizor dă la lincelul acolo își aș funcâine își face o terasă și o fabrică de pâine își am fărat ierosul la 50 de ani și pierde la ulei cei care spune bani de nu zi unor sensoară sosește primul necot ce se moară fata aia tot ce un cinere și că trece apoi timpul când își jucând de far dar să nu te-a ca lașă la sincet e frică să se vada noulindă un bătrun plindere timpul pe loc și îmi sîntvesc noulindă conștiente de puterea mea îmi împletesc flori miele și mașesc astfel încât lumina să cadă în cel mai bun bun sunt pregătită sunt perfectă, sunt ideal sunt cea mai bună varianta mea și-a o cărie femei să fiu salvare aștept să fiu zâmbesc și aștept aștept și privestelele aștept când mă duc la curcare visesc aștept mă trezesc și eu o zi minunat asta va fi ziua despre varianta feminina aerouri trebuia să fie o scenă de liberare de explosia fecioarei în gâneroină dar nu a putut fi așa pentru că nu e adevărat asta va fi o scenă adevărată începem cu un hero pentru că e amuzant de ce e mai amuzant heroina mea de câte rogul tau? nu vrei să știi nu vrei e o poveste lungă știi eu poți să spui că sunt tezis plictisitor misogin așa aceasta e povestea textului o poveste obiectivă care nu poate pentru că definițile oficiale ne spune mai mult decât ar vrea să ne spună aceasta e povestea textului pentru că la un moment dat o dramatura a avut în credere că regizoarea e foarte regizaul cu alte dedicționali de expotitiulea dicționalul indiromânești 1937 oameni divinizați vitea acest cel ce se distinge în curaj mai ales în bătărie ajuns un romanz într-o poermă etică persoană de care se vorbește mult exemplu ai fost erou zile de ați eroina femenica ai joapă personalul principal într-o piste de teatru, poema, romanz și antre indriga dicționalului verat contemporarilor 1955-1957 titru de înarpe distinția a făcut în uresese și înțele de devorcație populară persoanelor care a fi în activitatea lor deosebii de importantă au merite excepționale de față de stați contribuind la indicarea economiei, culturii, științei și la creșterea puterii și gloriei staturii tot comuniști au fost mai egalitari ea bine, exemplu mama eroin, titlu de o mare timpuit în uresese și în țărie de democrație populara femei lor mame care au născut cel puțin 10 copii sau poate că n-au fost desfășodarea acțiunii din mic condiționat akademii ediția 2 a 20 eroide 1 femeie curajose care de doua fată încep în străție extraordinare de trăiesc plătească eroide 2 frumitejie și frumitejie extraordinare de arci frumitejie și frumitejie eroide 3 femeie care este personajul principal a lumei YouTube 5 persoane care poate fi luată de moderea ce distinde într-un anumit o meie 7 persoaneași principal în lopră drama persoaneații activa 10 de secole de glodie pânc cu eroina până în secolul 17 mulțumim anglici greci care ați făd desit făduză acolo la taconistului pentru propiul vion mulțumimuile am Shakespeare pentru un vrețire ascortiei, comedie despre o femeie într-o relație abuzivă mulțumim biblie pentru ideea că și când naște, o femeie trebuie să fie fecioară mulțumim Homer pentru riferilor Alexandru Macedon care a dormit cu Ilea la Superma mulțumim Banner pentru o perea care l-ai influențat pe Hitler să conducă Germania spre glorie pentru că n-ai arătat că și o femeie poate fi erou dacă e fanatica intolerantă și pără respect pentru viața umană mulțumim Hollywood pentru că ai tratat mereu avortul ca pe un tabu mulțumim pentru succesul ca faniei ați avort din Statele Unitec mulțumim Philadelphia, Will & Grace și Broadway Mountain Mountain pentru că ați ajutat la toleranță față din famosexual mulțumim a short film about killing pentru abolirea pedepței cu partea din Polonia mulțumim The Bird of the Nation pentru care are născut cu cum sclau mulțumim A Girl in the River pentru că ai dus la creare a unei lege în potriva uciderilor pentru un are in Pakistan mulțumim filmului Rosetta pentru că ai dus la creare a unei lege care protejează minoria cu ați în timpul mult și în vece mulțumim filmului Bambi pentru că a scăzut pentru scurt timp număru gănătorilor la șumatane mulțumim Jos, pentru că ai dus la decimoare populației de rechini mulțumesc, mulțumim istoriele clasa 4 pentru că ne inviri cură în potriva fănăționalilor noștri maghiai mulțumim poveste capitalistă pentru că în parți dumea am bine și în rău cu binele apuțin și în rău tuturor mulțumim poveste comunistă pentru că în parți dumea am bine și rău cu binele apuțin și în rău tuturor mulțumim intermet pentru ca ai resfândit zonul cu încă părutul aci plat mulțumim să crezi cu părutelă cu o las prafret mulțumim că pentru că m-a arătat să nu mai fie teamă mulțumim să îi lărăm mult pentru că m-a arătat că și o heroinilă plânce e super vel, pentru că m-a arătat că un bărbat adevărat e perfect mulțumesc mulțumesc Filmeri Popins pentru că m-a învățat că pot să văd să evadezi în imaginare mulțumesc Ileonea El Messi pentru că m-a inspirit în fiecare ziplin de votament și în față de art, a dat frumalistii mulțumesc Scooby Doo hăl mi-a lăsit Holgerson pentru că ai scos pe oraticul mulțumesc chapter player pentru foc, apă, pământ, aia și mă mulțumim povești pentru că ne-ați dat poros mulțumim pentru că ne-ați spus 500 mulțumim pentru că ne-ați avut noastră negesicuită alții să ne-ați adunat în jurul unei cu veci mulțumim că ne-ați spus că nu mea e simplă mulțumim că ați împățit-o învine și rău mulțumim povești pentru cuci adiun arhid, democrație, holocaust, popat, omică profesul technologic, mulțumim pentru generozitate empatie, mulțumim pentru veganism și moartea valență mulțumim povești cu supereroi pentru că ne spuneți că lumea e simplă și că e algătuită din vine și rău mulțumim că ne scăpați de fricate haos mulțumim că ne scăpați de nesiguranță mulțumim că ne bineți am prețat tâte mic ordine amnăgărsală mulțumim pe rău pentru că ne-ai văsat senzația că suntem protejați mulțumim pentru că ne-am făcut făcută autoritatea mulțumim că ne-ai ferit de responsabilitate e timpul să vorbim mulțumim am pagonit pentru că ne-ai imprins în tine noapte fricile și ne-ai arutat că sunt posibil de vins e timpul să mori ne-ațim de mână când n-a putut mai putut nu făcioară pentru că ne-ai învățat să fim frumoase case și pasive să mim pentru răudarea e timpul să mori așa așa așa așa