 Goddag og velkommen til min anden film omhandlinge Grasshopper og Parmaise Design. Jeg vil denne film præsentere nogle af komponenterne i Grasshopper og begynde at få klar at vise, hvad man kan stille parmaise modeller op. Jeg regner med, at de på det her niveau har instillet rhinoceros og grasshopper. Så åbner rhinoceros udstil, så får vi nogle af de skærmbe, der er sød sådan her. Vi vælter bare meter her, og vi kommer herinde. Rhinom bruger vi kun boroverfladen til, og det vi egentlig skal kigge på, det er at selve plugge ind et grasshopper. Så det åbner vi op her. Her har vi boroverfladen i grasshopper. Grasshopper er ligesom rhinoceros, det er den i de her beskidige menuer. Og ved hver atom kan man trykke den ud og få hele de funktioner der. Der er rigtig mange funktioner inde i grasshopper, og man er næsten altså sikker på at finde lige præcis den der passede til en. De første herne, der vi skal kigge på, de indikerer noget data ind i grasshopper. Så vi tager et point her, så kan vi se, den lyser orange. Det betyder, at den ikke er markeret noget data endnu. Den er tom, så vi prøver at lave et point i rhinoceros, bare tilfældig i stedet. Og vi højeklikker og siger set one point, og vi kan så melke vores point. Vi kan se, at vi har fået et grønt kryds, der markerer, at den er inde i grasshopper. Vi kan se, når vi ikke markerer den, så er den rød. Alle de markerer, de bliver grønne, automatisk. Og vi kan se, at vores symbol bliver grønne, når vi markerer den. Herude har vi en menu, hvor vi har forskellige måder at se data på, eller ændre på data. Så prøver jeg at tage et panel her. Panel, der kan bruges skrift ting i, og vi kan se, at i hver ende er vores point point. Der er der en snude, og den kan forbinde op til vores panel her. Og vi får så, at det er et point, et reference point. Ligesom i rhinoceros er der også en commando inde i grasshopper. Man får fremværd dobleclick, og man kan skrive den commando, hvis vi prøver at sige en move commando. Den ligger også under transform, og move, og vi kan hive den ned. Her er det en commando, der er inde i grasshopper. Det vil sige, at den arbejder med de ting, at der er objekter, der er inde i grasshopper. Så hvis vi tager vores, det skal et geometri input, og det kan være en venstre form for geometri. Og så sidder vi op. Så der sidder i orange, så kan den ikke sidde ud af, at olie bliver geometri uden anden anden. Altså der kommer ikke noget ud af den anden tom. Men det er fordi, vi skal parkere en vector, der viser, hvor lang og hverfundet retning skal vi vage. Så hvis vi holde klikker og siger set på en vector, så kan vi nu placere en vector, hvor den skal være. Derfor er retning skal være i, hvis vi siger, at den skal være fem lang, og vi kan holde shift med, så får vi ret event, og vi siger den her retning. Så får vi nu en ny punkt, der er her. Vi kan se, når vi er med kategorne. Og hvis vi prøver at sige, at vi vil have en line eller en linje mellem vi er to punkter, det er et line. Så får vi her, hvor vi har forskellige måder, at vi kan tage en linje på. Vi skal bare have en line between two points, og vi har a og b. Det er bare a og b. Og hvis vi ser her, har vi kondinaderne på det point, og vi sætter den op til panelen, så har vi nu en line, der har en længde på fem maler. Den line kan vi sæmpe også, så vi er skruet. Og der er også forskellige måder, vi kan skruet på, og vi skruter bare for til en vector. Og det er meget andet, at igen en vector. Det, vi kan prøve at sætte op nu, er, at vi kan prøve at sætte en vector op. Hvis vi har bænket to, så ledes, at der ender den her, så ender den her så også. Det gør vi, at vi er gønne under vector, og vi skal have en vector ved for x, y, z kondinader. Og vi sidder her, og den forbinder vi så. Går vi herinde, har vi en slider. En slider, den giver bare et tal ud, hvis du prøver at komme forbindet den her. 0,25. Og der skal vi lige have indstættet, så ledes, at den passer. Så det er, at vi skal bare have, ikke nogen tickets, og så skal vi bare have en for maximum. Og så skal vi bare have den på 15. Sådan der. Nu har vi sådan en slider, der kan komme frem og tilbage. Nu vil vi sige, at den skal representere vores x-retning. Så er den her nu, 6 frem, og vi kan nu registrere den. For en anden mås ekstruet, der vil vi gerne ekstruet i en anden retning. Det vil sige, at det kan for eksempel være y-retning. Så vi tager den her, og vi kan kopiere det, som man kan i RANOS, også. Prøv at kontrol C og kontrol V. Og der skal vi så have til at være fra en anden retning. Det skal så være fra Y. Og vi kan holde kontrol ned, og lave en veje igen, for at det er disconnect data. Og vi sætter den her op på, så har vi nogen flade. Der er et parmelig set op, så det er den altid hver kvadrat. Her kunne vi eksempel vise os at sige, at vi vil gerne sige, at den ene vej der skal være den større end den anden. Så vi multiplier den her vej, med 1,2. Og vi sætter den her ind. Så er den ved hele tiden at være lidt længere end den anden er brødder. Så er en surface. Den kan vi så analysere på forskellige måder. Hvis vi går under surface, så kan vi få et helt forskellig data ud af den. Hvis vi prøver at tage den her device surface, så skal vi tage i vores surface. Og vi får nu en række punkner på vores surface i forhold til U og V. Og det er så seks punkner. Vi får så punknerne ud her. Og så tænker vi, at der kunne være skægt. Vi prøver at prøve at brøgge punkner i en anden vej. Nu rykker vi dem så sammen med en vej til det, hvis vi bare rykker den tak mere. Men vi vil gerne prøve at blive op af. Så vi kan prøve at sætte en vej til, og vi vælger en set vej til og sætter ind. Så rykker de nu set vej til. Det er en vej til et set retningsretning. Der er bare en, og det kan så ganges med et tal. Vi kan for eksempel ganges med vores tal for før, og så prøver vi en kvadrat. Så kommer den der. Og vi kan styre den hele. Så er det så, at det kører sammen sammen. Det er vejres. Den her er på forskellig i forhold til normale vejre. De vil komme lidt mere ind på i den næste tutorial, så jeg vil lige kort fortælle dig, hvorfor det er sådan. Det er fordi, at det, der kommer ud her, det ligger i forskellige grejenheder. Den har sådan set lavet, den har en ny grej for hver række punkter. Det vil sige, der er 11 punkter i en grej, og så er der 11 punkter i den næste grej. Sådan set punkter, den tager flere gange. Og det er også det, vi får ud her. Derfor får vi også punkter flere gange. Hvis vi så gerne vil have det fællet, det vil sige, at alle de punkter er ind af den samme grej, så skal vi flatten. Og det går ved at højeklikke på indgang og siger flatten. Så er de på flatten, og de ligger nu alle sammen i den samme grej. Det bliver meget relevant, når man skal begynde at arbejde med store datastorm, og begynder at kunne styrle det rigtigt. Men det vil jeg vise jer mere om i den næste film. Her skal vi arbejde med det. Det, jeg tænker, det kunne være meget skægt at sige, at denne skal afhængen af, hvordan og hvilket sted punkter skal være, i forhold til et andet punkt. Så vi skal prøve ind og sige, at vi skal have en nyt punkt. Og vi skal sætte herinde i Reiner, og sætte på en point. Og der kunne vi for eksempel arbejde med Distance. Det er inden om to punkter. Så hvis nu siger, at det punkt vi har her og fra, de punkter der og fra, og så det afspændelse af det punkt, det skal repræsentere os i deres højde. Og her kan vi se, hvad der sker. Det er, at punkten arbejder kun med den første grejen. Det vil sige, at den arbejder kun med de punkter her og ham. Resten af punkterne får den ikke noget input. Derfor er den bare normalt input. Så det, vi skal have gjort, er, at vi prøver til at flatten den data, der kommer ind. Inden vi kan flytte den. Så er den der. Så er alle punkterne sammenlig i den samme grejen. Og vi kan nu flytte vores point rundt. Og vi får en forskellig flade. Hvis vi skal prøve at lave det om til en nerf surface, så kan vi gå under surface. Og vi har surface from points. Og vi vil gerne have de her points her. Nu ser vi, at der er stadig nogle arrangement. Det betyder, at den stadig mange er data ind, før den kan tegne sig. Og det skriver den så heroppe. At u er den ikke, vi viser dem med en del data, der skal have. Og det er fordi, den skal vide, hvor mange points der er været i den retten. Og vi ved, at der er 11 points for hver grejen. Og det vil sige, at hvis vi sætter den her til 11, så skulle det gerne passe. Så blev den. Så blev den krav. Jeg har aldrig prøvet at demonstrere, hvad der sker ved den anden. Så skulle jeg sige, at åbne det. Og så blev det en råd, og vi har nogle ordning. Hvad er du? Det passer. Hvorfor er det de punkler, der kommer ind? Sådan der. Og så har vi så set op parmetes. Og vi kan nu flytte rundt på de ting, som vi har lyst til. Og ændre. Og størrelse. Det synes jeg, at det er ved at vise i den her film. Veste film vil jeg arbejde mere med, hvordan vi får sat de her liste op. Og det vil vi begynde at manipulere med data. Og hvordan vi kan mærke at få det ind i nogle konkrete projekter. Det er et meget lille sample opgave på, hvordan man kan bygge en modell op. Ellers så vil jeg gerne lige vise, at vi sager grasshoppers hjemmeside. Og der er en rigtig god manual, som kan hentes her. Det indeholder de samme ting, som vi har da ind på. Og vi skriver ret grundlæggende de forskellige komponenter, hvad de gør, hvordan man ved, når de går rundt i grasshopper. Ellers så det er tak for endegang. Og så håber jeg, at vi ses ved i gang.