 Så går vi videre til det næste taler vi jo i gang med den del af workshop, der handler om marginaludvastning i eksperimentelle undersøgelser, og nu kommer konsulent Kristoffer Piel fra Sekes og fortaler om landsforsøgner, og sefter hans opleg er der tid til nogle få opklarende spørgsmål. Jeg skulle også lige sige, at op alle slidesene, alle dem vi må, lægger vi op på DCAS hjemmeside, og oplegene er jo også kommet til at lægge dig som video, da det hele bliver streamet lige nu, og bagefter hakket op i små bider og lagt ud. Så man kan genn se på ændre, hvis der er noget, man ikke helt fik fat i. Hvad er Skog, Kristoffer? Yes, og jeg skal sige lidt om Udvastning i Stine, forsøg med Stinevængder Kristoff i landsforsøgne, og Jørgen har vist nogle faktorer, der påvirker både udvastning og marginaludvastning, det burde være afgået, der er, hvad efterårsdække vi har, hvorfor en forfrugt har vi, hvorfor en jordtype foregår det her på, ved hvilken nedbør, og hvad er det vi gøder med. Og det er bare nogle af faktorerne, og dem, der kalder sig kombinatorik, de vil jo opdage, at der er tallrig kombinationer, vi kan gå ud og lave forsøg med, og jeg har prøvet at dække nogle få af de her kombinationer. Men det er også det, der forklarer, hvorfor det her, det er relativt usikkeret, fordi, at udover det her, så ligger der jo den der viabilitet, som naturen altid introducerer, når vi laver markforsøg, og derfor så er det her altså ikke så enkelt. Så vi behøver mange kombinationer i fors forsøgsmateriale, og vi behøver også de sidste modeller for at kunne binde det samme. Men vi behøver ikke også i højere data for at kunne bygge de modeller. Så det er sådan et loop, som vi nødt til at have dække. Så lige sige lidt om landsforsøg, hvad er det? Det er markforsøget, der udføres i landmandens egen mark af SÆGES, og de forsøgshinheder, der er under danske landforsøggevninger, og vi udfører ca. 1000 forsøg om året, og det er nogle få med målning af kvælserfudvastning. Og hvorfor er det, vi interesseres for det? Normalt så landsforsøg, det er sådan noget, der foregår om at finde ud af, hvor meget gødning kan han nøjes eller kan han bruge, hvor lidt svammet middel kan vi nøjes med at bruge, hvad en rigtig strategi for dyrkning er vintervede. Vi gør det her fordi, at det er væsning for os at kende den rigtige marginalvastning, fordi på nogle områder, vi kommer til at tilpasse os nogle vandplanmål, det er mår nøjernes, det er han meget indstillet på, at vi skal. Så det kommer vi jo til. Og derfor er det væsning at finde det billigste mulige virkemede, og nogle gange så er det billigste mulige virkemede, men måske faktisk så er du søg af kvælserførelsen, det skal vi finde ud af, men den skal være satte rigtig. Lad os se på, hvor det er min forsøg, de ligger. I kan se, at de vige cirkler dem, der ser sådan her ud med sort, der er det et souselt forsøg, og de er placeret over hele landet. Og det er at forsøge sig eller med mindst seks nivåer af kvælserførelsen, der instrumenterer med souseller, enten er overhåndsministeriet eller en af deres tekniker. Forsøget er fastlæggende, det vil sige, vi får, hvis vi kører det her mange år i træk, så vi giver 0 ind og 300 ind til de samme par celler, så vi får en fleres effekt. Og samtidig så har vi nu forsøg, der ligger de der 1 til 3 år, så kan vi vise sådan en medelange effekt. Og teknikken til at opgøre dem her, der er brugt fuldstændig samme teknik som den Jørgen beskrev forhåndsministeriet. Så ligger der et enkelt forsøg heroppe, der har vi brugt store par celler, hvor koncentrationerne er målt i drengvand i stedet for at bruge souseller. Lad os så kigge lidt på udvastningskolen for et af de her forsøg. Det her er et forsøg, der ligger på Lolland nede ved Guldbosund, og her kan man se, at hvis vi giver 0 ind, så er udvastningen faktisk lidt højere end når vi giver 50 ind. Og når jeg så sætter en udvastningskur ind, så gør jeg det faktisk altid fra de 50 ind, fordi marginaludvastningen bliver kunstigt lavt, hvis jeg modellerer den der 0 ind ind, fordi der er afgående simpelthen så svag, så den ikke optager noget i kvildstoff. Her kan man jo også, når man kigger på den kur forvist som, hvorfor det er, at udvastningssandelen den er lavere eller den godt kan være højere end marginaludvastningen. Og det er jo fordi, hernede i enden, der kan man sige, hvor meget udvaskes der rent faktisk med 0 ind. Jamen der er udvaskes så i det her tilfælde måske 18 kilo, men der er jo ikke tilført noget. Så andelen, der udvaskes, er det tilført. Den er uendelig høj hernede, og hvis du tilfører 1 kilo, så vil udvastningen nok stadig være 18 kilo. Og så bliver den jo også væsentlig over 100 procent. Det er udvastningsandelen. Heldningen på den kurve der, det er marginaludvastningen. Hvis vi kigger på, hvad udvastningen er ved normen, når I ser kvældstofnormen er plåret ind her, så er den cirka 28 kilo, og så er jeg modellerede en marginaludvastning herovre. Og der kan I se, at ved normen igen, der ligger vi på omkring, jeg tror det er 17 procent, jeg kommer frem til, når jeg regner på det her. Og så kan vi sige, det var første år, men stiger den så ikke, når vi gør gødninger nogle flere år. Nej, det gjorde den ikke året efter. Der blev der faktisk en relativt lav udvastning og marginaludvastning. Og det er fordi, vi er sukker over, og de fortsætter med at optage kvældstof langt i efterår. Så derfor har vi stort set ikke nogen respons på den mængde kvældstof forgiver på hverken udvastning eller marginaludvastning. Så årer efter, kommer vi tilbage med noget warbyg, og der kan vi se, det er lidt sådan roligt resultat. Vibilteten her har spillet mig lidt i pussing, men det gør den altså nogen år i de her forsøg, og der kan man så se marginaludvastning, den er cirka 7 procent i det her. Nu kan jeg jo ikke gennemgå alle de her kurver, så jeg har sat dem op i tabellform for alle mine lærvårdsforsøg, og der kan man se, at marginaludvastning den var i her, sådan cirka mellem 2 og 17 procent, og hænger afgået hver år vi er i. Og man kan også forvisse over, at vi har kigget på guldborgforsøget og brodsforsøget, der begge to har kørt i 3 år, at den der flereårseffekt, den slår i hvert fald ikke igennem henover de andre variærende faktorer på et 3års sikte. Så ikke nogen umiddelbart stigning i marginaludvastningen over de 3 år med det samme gønne nu. Det man måske også lige kunne binde mærke i, det er, at nogen år, der har kurven det her sup, som vi taler, så meget om, at når vi kommer ud over mættningspunkten, så knækker den ret kraftigt. Og i andre år, med noget, der ligner almindelig, eller ved almindelig gønningsnummer, der har vi altså relativt flade responskure. Så formen på responskuren, den bestemt heller ikke nogen given størrelse. Lad os prøve at kigge på, hvordan det er super sannjord. Der har jeg forløbet, at det så er ikke så mange resultater. Eller jeg har bare de to forsøg, men får nogle flere ind. Og der kan man se i Jytteborg ud i Vastjylland. Der kan man se, at udvastningen er jo betragtlig højere, og det kører i rimelig fast sædskift. Så har vi elimineret lidt sædskiftdelen. Men der kan man se, at både udvastning og originale udvastning, den har heller ikke nogen trendlinje nu i de 3 år. Det kan man måske heller ikke forvente henover 3 år. Det er altid farligt at sætte en linje mellem 2 punkter, og næsten lige så farligt at sætte den mellem 3. Så vi skal have lidt flere år før det her, det bliver rigtig godt. Men det får vi også. Så 11-32 % ude på sannjorden, og højest i 3 år, men laves de det andet over i Fastlikken. Så det her langtidseffekt kan virkelig sige noget om den. Det kan vi faktisk godt, fordi der er jo andre, der har lavet forsøg i mange år. Og det her er fra Rothamstedt forsøgstation over på noget, det heller Brotbalg-experimenter. Det har kørt siden 1800-tallet der forsøg. De her lede har kørt med samme gødningsniveau, fordi 4 nederste lede i siden 1968, og så er blevet der lagt 2 lede til i 85, og så er målingerne her lige begyndt i 90. Og det er altså samme gødningsniveau år efter år Fastlikken. Hvordan ser marginaludvastning ud i de målårer? Og I kan se, at der er også antal år med samme gødningsniveau. Det spænder for 5-12 år i det her. Der kan I også se, at selvom det kører i kontinuert vintervæd, altså fast helsiden hver ene stort vintervæd, så både udvastning og marginaludvastning, det påvirker sig andre faktorer, og det kan kun i det her tilfælde være klimat. Fordi der ikke er lavet andet op i det forsøg. Så langtidseffekten på de her ting, den overskyges langt af den årsvariation der er, også når man har meget lange målse, og problemet er jo, at vi har ikke særlig mange af de her forsøg, vi vælter os ikke i langtidsforsøg. Det er svært. Så hvis jeg skal opsovere, så i landsforsøgne, der er marginaludvastning i intervallet 2-32%, polirjord 2-17, 11-32, den selvfølgelig højest på sandjord, det ville man også forvente og lave på polirjord. Og efter 3 år kan vi ikke finde den her effekt, langtidseffekt af mere gødning, og adskilde den fra de andre faktorer, der påvirker både udvastning og marginaludvastning. Og det er også tilfældet efter 5-12 år med samme gødningsdeførsel i Blotberg eksperimentet i Storbritannien. Og så vil jeg gerne sætte den her op nødderst, fordi vi har faktisk kun dækket nogle ganske få af de her kombinationsmuligheder. Vi har for eksempel ikke forsøgt græs, hvor vi ved marginaludvastning er vanvittigt lav, og der er en masse andre augur, og vi har ingen i kartofler, hvor vi ved den høj. Så der er en hel masse af de her kombinationsmuligheder, som vi ikke har dækket af endnu, og det materiale må vi jo have skabt os, så vi kan sige noget begavet om det her. Det var hvad jeg ville sige. Ja, og blev vi hængende? Jeg skal bare lige kigge ud og sage, at der er nogen, der har nogen spørgsmål til Christopher. Der var et spørgsmål lige dernede ved siden af mikrofonen. Kajsan Jensen. Du forsøgte at igen at forklare den der forskel mellem udvastning, som de der 31% der var der nu har kørt, og som marginaludvastning. Jeg forstår udmærke og forklaring, men er det de der lavet tildenes nivåer, som du er så anvendt som forklaring, hvor udvastningens procenten er høj? Er det jo hurtigt at være relevant for diskussionen for dansk lande, hvor lægger man ned i de der lave nivåer? Nej, det gør man selvfølgelig ikke, men det er relevant for at forstå hvorfor at udvastningsandelen godt kan være lavere end marginaludvastning. Ja, det kan jeg godt forstå. Så det var kun derfor, men vi kommer... Er det jo hurtigt relevant for den her diskussion og den diskrepans, når vi nu ikke ligger ned på de nivåer? Hvis man sætter sig med mit data, og så regner udvastningsandelen ud, og marginaludvastningen ved det samme gødningsnivå, så vil jeg finde mange tilfælde, hvor udvastningsandelen er væsentlig højere end marginaludvastning, også ved relevante gødningsnivåer. Også ved relevante gødningsnivåer. Tak for det spørgsmål.