 Tak, og jeg vil gerne blive velkommen til den næste seriøse af Osmarsteds Fybride Folkemøde, og vi skal nu tale om blockchain. Sådan udebar, så er blockchain et ret nyt forskningsfældt, en enorm udvikling, og vi kender faktisk ikke det anvendelsesmæssigt perspektiv endnu. Det er lidt ligesom dengang med internetet, nogen sagde, det er der en meget sjov ting. Hvad skal vi da bruge lidt til? Det vidste vi ikke dengang, men det ved mange af os jo i dag, vi kunne ikke leve uden. Men som sagt, så er forskningsmæssigt så blockchain ret nyt, dog den forskning, der ligger bag kryptering, den har stået på i flere år, 10 år på Aarhus Universitet, og vi har en ekspert på området, som vi har med her i dag, Jesper Bues Nielsen, som er datagogiprofessor. Jeg vil give ordet til Jesper, og ikke tale alt for meget selv, det vil blive muligt at stille spørgsmål under vejs, og de spørgsmål kan I sende til 2.95.21.23, det vil jo ikke at huske, for det kommer der også op på en skærm. Men i første omgang Jesper, så vil jeg give ordet til dig. Ja, men det er faktisk en god point. Nu vil jeg lige have givet, hvad det hedder dansmenu, men det er en god point, at det er noget, der er stået på i 3, 4 og 10, altså de der teknologier, der ligger bag ved blockchain. Så det, der skete omkring 2010, hvor bitcoin ligesom blev opfundet, det var egentlig bare de sidste få brækkerfald på plads. Nogle af de der teknologier, der underligger, der gør bitcoin muligt, de bliver opfundet allerede tilbage netop 180, som grundforskning. Og faktisk her ved Aarhus Universitet i Vandamgård, som stadig ligger på plads her på stedet, hvor med til at lave nogle af de der helt fundamentale byggeklosser, som gør det hurtigt, gør det muligt, og laves noget som bitcoin, og hurtigt gør det muligt, at det er det digitale samfund, vi har i dag. Så det er bare lige forlige af, hvad det hedder løftflaget for grundforskning der. Uden det, havde vi ikke stået her i dag. Nå, men dagens sværtighedmenu er på slagsen herovre. Vi må se, at man kan gøre det der, at det kan jeg ikke. Nå, det er også finder. Jeg tror, der er rigtig mange, der ikke ved, hvad blockchain er. Det er bare det, over man hører. Så jeg vil gerne starte med at rent faktisk lige drive den hjem. Hvad er en blockchain? Så er den helt prosaisk. Udover det der med en eller anden bitcoinkurs, der fysger op og ned. Som de fleste har hørt noget. Og så kan vi prøve at tage en pausessim, der kommer nogle spørgsmål til det. Også for at stoppe mig, fordi hvis jeg ikke bliver stoppet, så snakker jeg urbrugt i teamvis. Og så vil jeg gerne snakke om, hvordan bliver den bygget på at åbne, hvad det her motohjelmet netop. Fordi det er meget abstrakt, hvad det er, vi gerne vil bruge blockchain til. Og jeg synes, det hjælper tit folk, at forstå, hvad det er. Lige bare til at mænde åbne motohjelmet, og så kigge ned i bilen. Så er der en carburet, og så er det der. Sådan er det bygget. Så kan vi tage nogle spørgsmål igen. Og i statid til det, så er der en vigtig pointe for mig, at jeg gerne vil have drevet hjem. Det er, at bitcoin, eller ikke bitcoin blockchain i dag, er noget, der bliver drevet rigtig, rigtig meget akademisk. Det vil sige, alle de der store, nye, træde generation blockchain, der er derude, de har alle sammen en enorm, stor akademisk involvering. Fordi det er kompliceret, at det, der bliver derovn. Og det er grundforskning, der er brug for at få lige som at tage de næste skridt. Så der ligger noget utroligt seriøst og svært bagved, alle de der ting, man ser i pressen, som bare er overskræftet, og en kurs, der fyser hopper ned. Og jeg vil gerne lige prøve at give nogle eksempler ved statid på det. Hvad er det rent faktisk, man går at forskere i, når man forsker i blockchain? Så det er menyn. Så vil jeg gerne, hvad det hedder. Start med at sige, hvad er en blockchain? Hvad skal den bruges til, hvis man ser den fra for at bruge synspunktet? Og billedet, vi har der, med jordklåden og en tinglysningsbog, er menings om at være det eneste, man skal tage med herfra, hvis man ikke kan huske andet. Fordi en blockchain er ikke andet en global digital tinglysningsbog. Det er det eneste der. Det er fuldstændig kedeligt og prosagisk. Det er hele anden, som er til steder, alle steder på jordklåden, som internetet er i dag. Alle kan skrive en ind i en. Jeg kan skrive, jeg er Jesper, og jeg siger følgende. Og det er så kul ved den i forhold til mange andre, hvad det her med kan manipulere. Så er den så konstruet på en sådan måde, at hvis jeg skriver det her ind, så får det første, at der ikke er nogen, der kan skrive noget i mit navn. Og når det første er skrevet, kan det aldrig slættes igen. Jeg kan ikke slætte det, andre kan ikke gå ind og slætte det. Og hvis der er nogen, der synes, jeg har skrevet noget dum, så kan de ikke lukke det. Og det gør, at det kan... Lige pusset fungerer som en slags kontrakter. Altså jeg kan skrive, for eksempel, at man kan have kontor på den her platform. Det vil sige, at jeg kunne have en anden kontor, hvor der bare står, Jesper har 42 bitcoins. Eller hvad nu den her klippede currency er. Og så vil jeg ikke overføre nogen til dig. Jeg vil så kunne begynde at skrive i tabet, hvad det hedder på den her tinglysningsbog. Jeg har overført to af mine bitcoins, det synes. Og så vil automatisk min kontor blive to mindre, og din blive to højere. Så på den måde er den også en slags bank. Det er en tinglysningsbog over en bank. En tredje ting, man så bygger på det, det er så kallet smart contracts. Som er, at man kan grønne at tage de her konti og så programmere dem. Det vil sige, at jeg kan begynde at putte nogle bidesmå programmer på mine kontor. Og det er kun vej, der kan sætte dem på igen. Og de kan sættes på på den sådan måde, at jeg ikke kan tage dem af igen. Så jeg kunne eksempel sætte en kontrakt på en af mine konti, som binder 5 millioner. Og så programmerer den sådan, at hvis en landet hedder Kaj Senop i tinglysningsbogen overfører ejerskab af hans hus til mig, så overfører min kontor automatisk 5 millioner til ham. Så har vi lige programmeret, måske med i fire linjer, hvad det hedder programmeringskål, en egendomshandel. Som i dag, en måtte vil have en hel masse eksterne parter, og koster 20-30.000 kr. Når de har teknologier op og kører, så er det sådan, at det vil koste et par kr. og kører sådan et program på en blockchain. Så det er en af de teknologier, som det hedder, og måske virkelig at ændre målen, vi laver kontrakter på. Den sidste komponent der i blockchain, det er så, at på det første er det en tinglysningsbog, som alle i verden kan se, og alle kan stå på. Men på den samme tid kan den her blockchain se verden. Det vil sige, at den kan indholde informationer om verden. Man kan forestille sig, at parter oplåter data til den, DMI oplåter det nuværende vær. Altså en ansynsmand, der kiggede på mit hus, og oplåte en synsreport med en digitalt signature, så vi ved, den kommer fra ham. Byrsten kan oplåte byrstata osv. Vi kan oplåte, hvad resultatet er aftens, hvad det hedder fodboldkamp, det kunne være, det hedder FIFA, så vi kan stå på det. Det vil sige, at den her data bliver lagt op på en fælles platform, og så hele det, der maskinerer lige nu bliver lavet af eksterne parter, det vil vi kunne programmere, hvilket jeg kan programmere gambling, jeg kan programmere, end hvad det hedder forsikringselskab, jeg kan programmere en bank på den her platform. Og det vigtige igen, det er, at de der smartkontrakter er noget, der udfører sig selv, så der er ingenting at gøre. Når jeg sagt, at jeg overfører 5 millioner, når huset overfører, så gør den det automatisk, og jeg vil ikke kunne stoppe det. Det, der er smart ved det, det er, at i dag der er tillid enormt dyrt. Omkring 10% af verdensøkonomien bliver brugt på at etablere tillid, banker, advokater, hvad det hedder, og køre hele det her juridiske system, og en slags ting, er enormt dyrt. 10% overhæt på at lave de der ting. Vi kan også sætte 30.000 og sælge et hus, fordi man skal røre, hvad det hedder en masse mennesker, når man gør det, hvis man kunne programmere det på tre linjer, og reducere det fra 30.000 til 30.000 kroner, så kunne vi måske spare 10% af verdensøkonomien. Men det måske ikke sådan, den primære, hvad det hedder, grund til, at der er mange, der tror, det er en revolution. Det er nok nærmere alle de ting, som hvad det hedder, ikke sker i dag. Hvis vi kan gøre det så nemt at lave kontrakter, som det er, man kan programmere, jeg kan møde en eller anden, jeg aldrig har mødt før på gaden, og så indenfor, hvad det hedder, 1 minut og 2 kroner at lave en kontrakt mellem den her person, som jeg ved, vil blive udført, hvis de rigtige ting sker, vil vi begynde at kunne lave kontrakter og transaktioner på alt muligt, hvor vi ikke gør det i dag. Så det kan være det ikke 10% af verdensøkonomien, og verdensøkonomien vil optimere, men nærmere, at vi tager verdensøkonomien og så multipliserer med 10. Altså der har jo kommet til at ske utroligt mange ting, som vi ikke ved, hvad er i dag. For at det skal være, hvad det hedder, kunne laves at gøre, og det er en ting, jeg kommer tilbage til, når vi åbner motorhjælen der, hvis man skal bruge en platform til det, altså til at køre verdensøkonomien om på, at den udfører vores kontrakter for, og så skal vi selvfølgelig allesammen kunne stå på den. Så det skal være et eller andet, der ikke er eget anom. Det er ikke en anden server, der bare står i kælder i et eller andet sted, i et eller andet firma. Det har ikke et eller andet, der står i 20 kælder i et eller andet land, for i så kunne landet, hvad det hedde at få byde det. Det skal være et eller andet, som ikke kan ligge i sned, selv hvis et helt kontinent beskudder, så får lavet cyberangred på det her, og inden der skal afgive det. Og det er lidt interessant, hvordan bygger man sådan noget, men altså lad os lave en paus, så vi kommer der til. Så hvis man skal prøve at være det hedder, og sige, hvorfor er der så mange akademiere, der lige nu stiller sig bagved den her teknologi og tror, der er en revolution på vej. Så det er den der kombination af at have et eller andet, hvor man har en global tinglystingsbrug, som vi alle sammen kan stå på. Og så har man penge på den, som man kan programmere. Hvis vi så, hvad der skete med internet, at man kunne begynde at flytte data rundt. Hvis nu vi kan begynde at flytte penge rundt og kontrakte rundt på samme måde, bare ved at skrive på linjer i et program. Og så er det der, man ikke er eget anom, så det er noget, vi alle sammen kan bruge at stå på. Vi eliner sådan en af de der enabling technologies, hvor der bare kommer til at ske en hel masse, som vi ikke ved, hvad jeg er i dag. Internetet bliver opfundet ved særen, fordi Tim børners lige vil gøre den emmer for forskningsgrupper, at dele data med hinanden. Da han opfandt det, og du spurgte ham, hvad skal det bruges til ham, det skal bruges til, at dele data med hinanden. Han visste ikke, at han lige opfundet Facebook, Google og Amazon. Jeg tror, der er mange, der har den der fornemmelse, at blockchain har det samme potentiale. Så nu ved vi denne her teknologi, den kan noget nyt, og så må vi se, hvad noget bliver de nye Facebook, og Amazon og Google, og det ved vi først om 10 år. Må jeg afbruge dig, Dr. Fordi, du sagde tidligere, det her med, at når først de er skrevet ind, så kan vi ikke slet det. Hvis du nu skriver noget af en, der er forkert. Ja, det skal man lade være med. Hvordan undgår vi det? Altså, man kan progromere de her content. Så her i starten, så har man set en eksempel på, at folk skriver noget af en, der er forkert, så mister de 100 millioner kroner. Sådan går det ind. Det, der er skete under vejst, er, at de her programmer, man bruger, bliver mere og mere modende, selvfølgelig. Så vi vil begynde at progromere ind, at hvis jeg kommer og siger indenfor, så er så lang tid, at jeg har sagt noget forkert, så vil vi kunne bruge den her, hvad det hedder, tredje person, der skal komme ind, med de ære. Og så vil vi begynde at se moden, at de der programmerer bak kontrakter, når de bliver udviklet. Men den primære point med dem, er, at den her utrolig ekstra tillid, der ligger i, man ved, når det først slikker som et program, så vil det blive udført. Så er der ikke sådan en, der kan sige, nej, jeg overfører ikke pengene, så skal jeg til at have vedende advokat, så skal vi til, at det er juridiske system, som kommer så enormt mange der er pengene. Så jeg kunne lave en kontrakt med, og jeg har selvfølgelig skrivet de, der tænker rigtigt. Så vil jeg sige, at det er, der er noget typi, der er modnet, men der er nogle processer, som ikke er der i nu. Så vi har bare at gå, som en global samfund, med den her tingelskningsbåde nu. Altså, eller vi ved i dag, at når folk skriver programmer, så laver vi de fejl. Og det er uhyggeligt, når du laver en kontrakt der, så ligger nok på blogtjen, så kan alle se den. Så hvis du laver en fejl, så kommer de at tage din peng. Og det har vi bare set, altså der er sådan en telle hvor mange gange, folk har mistet milliarder, og man kan se den på den anden side billioner i dag. Så der skal der så ske en modnighed omkring dit af ting. Men det gode er, at man begynder at kunne have kontrakter, som lidt ligesom sådan et open source library, som man har i dag med kode, altså hvor der er folk, der ser udviklet bedre og bedre programmer. Mange af de databaseer, der kører interneret i dag, er lavet open source, at folk, der bare var interneret i lavet det. Der begynder at komme bibliotekere, af juridiske kontrakter, som man så kan tage ned, jeg vil sælge et hus til dig, så hiver vi en standardkontrakt ned, og trykker på en klap, og så er det to kroner, at lave den her handle. Jeg binder nogle penge, du overfører ejerskab på platform, til dig, pengene rører til dig, så hvad det hedder, den eftermiddag, så hånden over, så kan vi komme videre med vores liv. Vi kommer også at køre den op til lyskryst, så så kommer der to biler, og hvad det her bentlingen forhandler med skoderne, og betaler 10 kroner, så bliver der grøn for bentlingen. Det er det, jeg mener, men mange ting, vi ikke gør i dag, fordi det bliver nemt at lave kontrakter og forhandlinger. Vi begynder rigtig programmet, at stå og se et hele samfundet. Det er et drøm. Eller meget rettet. Ja, det er det. Der er noget regulering, der skal til i hvert fald. Vi har faktisk fået et spørgsmål ind her. Kan man lidt simplifisere sammenlig en blockchain med andelsbevægelsen? Altså, at vi får brug, og kan genvinde noget, og kontroll over det Klondike som big data og blockchain-teknologi er? Det er der rigtig mange, der håber. Man kan begynde at kombinere blockchain med nogle af de andre teknologier, vi arbejder med. For eksempel sådan noget med, at man kan regne på data, uden at give den væk. Altså, man kan gøre det, og beregne gennemsnittet af lønnen. Der sidder hende i det lokale uden på noget tidspunkt. Nu må jeg sende vores lønne til en anfællesøber. Det er også nogle andre ting, vi arbejder på. Og en af de store drøm, som folk har ude i højshånden, er at sige, at vi kan komme til en fremtid, hvor de har fælles padformer. Jeg faktisk selv hele tiden har mit data ved mig. Men vi kan stadigvæk lære statistikker på tværs af den her data. For eksempel, hvor er covid udbredt lige nu. Hvordan ser vores skeen på fire? Hvilken kan man lave mediciner? Forskning på tværs af vores stegn af, uden at vores gennemsnittet skal give det væk, men vi kun ser de her, hvad det her er, og kan give resultat og komme ud. Så der er i høj grad en slags data, endelsbevægelse i det her, men vi kan ikke give kontrollen tilbage til folk, fordi de kan gå direkte til de her platformer, og ikke til folk, der kommer til at ejere vores data. Det er en spændende perspektiv. Der er ikke flere spørgsmål lige nu, så jeg tænker ikke, at jeg går tilbage til dig. Du havde et næste. Jeg har et næste. Jeg går til hende med åben, men det hedder kølerhjælp. Maskineråmen. Ja, maskineråmen. Fordi en af de svære ting her er, hvordan bygger man en platform, som ingen ejer og ingen kan kontrollere, så er det, at vi alle kan bruge den. Jeg vil gerne have en platform, hvor jeg kan lave en kontrakt med en kineser, eller russer, hvor vi begge to stoler på den her platform, og hvor ingen af vores regeringer kan overvåve, hvor der foregår, eller kan begynde at manipulere det. Det kan være svært at bygge i den verden, vi lever i lige nu. Selve, altså virkelig, sådan hovedprinden i at bygge det, det er at lave sådan noget, det hedder en open blockchain. Det vil sige, at alle kan tente deres computer at være med. Den her blockchain bliver kørt af en million computer udover hele paneten, og alle kan være med. Hvis du har lyst til at være med i blockchain, så går du hjem og tænder, at din computer siger, at jeg vil gerne være med. Og så vil den få bind til, for eksempel, 200 tilfældig maskiner, der allerede er i netværket. Og så får man en kopi af den nuværende tinglysningssprong. Her er tinglysningssprong. Så får man sådan et netværk, som vi ser herop på slaget. Vi ser, om vi mærker det. Vi har utrolig mange maskiner udover hele planeten, som har været sin kopi af den. Punkten er, at hvis vi antager, at majoriteten af maskiner er med, fordi de gamle er med til at køre plattformen, så er der en enighed om, hvad er tinglysningssprong lige nu? Du kan gå hen til den nærmeste person, der kører en og spørger, hvad er tinglysningssprong. Og det vil sige, hvis et continent der forbyder, at man gør det her, så er der bare flere, der starter computer op på andre continent. Det er et system, der ser sådan op, at man bliver betalt for at være med. Det er derfor, man har de her cryptocurrency, så at sige. Det vil sige, hvis du vil bruge sådan en plattform her, lad os sige, du var baseret på bitcoins. Så for at skrive en linje ind i, hvad det her tinglysningssprong, så skal du købe nogle bitcoins først, og så betale plattformen med de her bitcoins. Og de vil så blive distruerede til dem, der kører den. Det får motivært folk, til at have deres computer med, til at køre det. Og så er der en slags økonomi, hvis en plattform bliver mere og mere populært. Hvis der er flere og flere, der skriver i den, så vil der være flere og flere, der køber de her pulletter. Det er ligesom, da vi gik i Tivoli, hvad det havde vi jo gør. Og så skulle man købe sådan nogle pulletter og købe i. Så for at bruge den. Så man skal købe de her pulletter, de havde bare bitcoins. Og hvis du var mange, der købe de her pulletter, så bliver de mere at være. Og så de, dem, der køber plattformen, de får mere for at køre det. Så kommer der flere computer med, til at køre den, og så bliver den mere robust. Og det vil sige, at vi kan kage det med kroner, eller øver eller et eller andet. Så der er ingen bankkontor i logget eller et eller andet. Så der er ingen bankkontor i logget eller et eller andet. Regeringen kan ikke komme og sige, at nu de funder, hvad det hedder blockchain, fordi vi lukker bare deres konti. Men der er ingen konti. Jo, det er der. Men de er på plattformen selv, ikke? Så det er sådan sagt, ting der bare er her, hvad det hedder. Der er svævere i fri luft. De har bitcoins, de bliver pengevær, fordi plattformen er populær. Og fordi de er, hvad det hedder pengevær, så er det plattformen populær. Så det betaler sig selv. Men hvem ejer den ekonomi? Det er der ingen, det var. Altså du går hjem, tænder din computer, og så er du med. Og hvis der er sådan nogle, der bruger plattformen, så får du din del af, hvad det hedder, betaling. Så, og hvis du bliver træt af at være med, så slukker du computeren, så er du ikke med mere. Så det er sådan en slags, hvad det hedder, organismet, der simpelthen vokser sig selv uden omkring planeten. Og der er ingen, hvor jeg lukker på. Og når jeg populærer, så er det folk, som er med til at køre den. Så den kører sig selv. Og nu, som i startede med at sige, så er det, det, der ligger bagligt uden, kutteringsteknologi. Det betyder det, at den her er, ikke kan hackes, for eksempel. Altså, er det en sikker plattform, at komme ind på, kan jeg have den, der er tillid til det, som egentlig lige ved? Der er to, meget forskellige problemstillinger, som begge to, ligesom lænesoppe, kropografiske, hver en der, hvordan, lader man så et system her, robust, altså, hvordan får man en millionmaskine til hver en, om hvad tekniklysningsbon er? Så, hvad bruger vi egentlig, nogle teknikker, det her halsfunktioner? Og så er der også noget, som jeg måske ikke har, at min a-bo kan se, hvor mange penge, jeg har på en kontor, og hvem jeg betaler med den. Så, man vil også gerne kunne kryptere, overfyldre sådanne, kryptere kontor, den slags ting. Og der, bruger vi kryptjernes tekniker, amerikanske kryptografiske teknikerne. Så, man vil også gerne kunne have, hvad det hedder, accountability, ansvarlighed. Det vil sige, at din kontor, der er ingen, der kan se, hvem du betaler, indtil du gør noget ulovligt. Og så, man rent faktisk kunne, ind og se, hvem er bag ved den her kontor. Så, vi ikke får skrap, i en eller anden sorg, økonomi, som vi ikke har, har styr på. Så, hvad er det, der kan se, når der sker, ulovligt? Hvad er det, der kan se, når der sker ulovligt? Ja, det kan man så, i principet, det, der er rigtig mange måder, at gøre på, og det, der er meget forskning i. Altså, hvordan laver man noget, der både har den smag, af ikke være eget, og kontrollerer nogen, og så, om man kan se, en måde at gøre på, det er, for eksempel, hvis du åbner en kontor, så vil du kunne sige, peget på tre autoriteter, og sige, hvis alle af de her trækker sammen, så kan de åbne min kontor, dansk politi, dansk domstole, min bank. Og så kan du lave ud af den her kontor i Danmark, vil putte dem ind i din danske bank. Så er det så op til bank, der laver det, der hedder, anti monner i laundry, og know your customer, og den slags ting. Og så kan de så kunne sige, hører de, de kom ud af en kontor, hvor der ikke nogen oversight er, så den kontor, vil vi ikke røre det. Så på en måde, kan du lave et eller andet, hvor i principet, hvis du laver et eller andet, der ikke, hvad det hedder, styre på, så kan du så heller ikke bruge pengene senere. Eller du kan lave det, hvad det hedder, og så skal alle ting, de skal korbnes af en bank. Så det er bare en infrastruktur, hvor du hukker op på bankvæsnet. Der kan vi lave de kodografiske teknikere, hvor man går lidt på business siden, og den slags ting, det er det andet, der tager sig. For det er det, har man noget med regulering, og farven tilbage. Og der er man kan sige, de er også stil, er udvikling lige nu, er selvfølgelig en forstingsmæssig idé. Ja, vi er nørderne. Altså, vi laver bare bumperne. Altså, vi ved ikke, hvor de skal smeds. Vi bygger teknologien. Det er jo et frisk ord. Selv med det her med tidighed, men altså tilbage til det, fordi jeg tror, vi alle sammen har det der med, når man ikke ved, hvordan det fungerer. Så det første skridt, altså, hvordan skal man overhovedet, jeg kan ikke se ind i det, jeg kan ikke forstå det, jeg kan dårlig forstå, hvordan min mikrovillån fungerer. Så hvordan, hvor kommer man egentlig ind i det? Altså, hvorfor skulle jeg egentlig gå der ind? Hvor skulle min mikrovillån, altså... Lad os prøve at skrive en linje i boom. Jeg tror, måske for at gøre det mere konkret. Ja. Altså, for det første, du kommer ind ved det i princippet, ved at finde en anden maskine, som er ind i det. Eller du kan gå til hjemmesiden, vi har et dansk blockchain-projekt, det hedder Concordium. Så går man hen på Concordium hjemmesiden, så får man instruktioner til, du vil gerne være med, her henter du software, her starter du maskinen, og så søger de for at man bliver forbundet med nogle maskiner på netværket. Og lige snart man lærer det, så kan man så bruge undersøg netværker, og begynde at forbinde til nye, og så har man så ikke brug for det der projektling. Og så får man så en kopi, hvad det hedder, tingelyslingsbon ned, og så skal du så sørge for, at din kopi af tingelyslingsbon bliver holdt opladt til. Og det er der, det så begynder at blive svært. Og det kunne jeg godt tænke mig at prøve at kigge lidt på, bare for at gøre det meget, meget konkret. Så hvis vi tager, hvad det hedder, sleighten heroppe, så lad os sige, vi har alle de her maskiner, de sidder, og nu lad os gerne skrive, hvad det hedder en linje ind i tingelyslingsbonen. Lad os sige, jeg vil gerne skrive, jeg skal nok komme tilbage til de diavler, der er senere. Nu lad os gerne skrive en linje ind, som f.eks. er Jesper overfører 100 kroner til Lars. Nu har jeg skrevet det på Ingen, det er jo en global tingelyslingsbon, så jeg må heller skrive det på Ingen. Og så lærer man også en digital signatur på det, allerede når man bruger vores nem idé. Så det er kun mig, der kan lave den der linje, det er ikke allerede, der kan komme og sige, jeg overfører 100 kroner til Lars, så går Lars det jo nok. Sådan sender man sådan en digital signatur med. Og så, hvis jeg har en computer kørende selv, eller min bank har en kørende, eller nogen anden, jeg kender har en kørende, så giver jeg den her besked til den computer, så jeg vil gerne have på det i tingelyslingsbonen. Så sender den til alle sine nager, og de sender den til alle deres nager, alle at få bundet med 100-200 andet maskiner. Og det vil sige, vi selv, 90-99% af de her computer, f.eks. prøver at censurere netværket, ikke ville have min besked, den udbreder sig, så finder beskeden altid en vej rundt. Så på en eller anden tidspunkt, så hender man altså op med, at den besked som startet herover, ligesom bliver udbredt til alle de der computer, de ser, at der er nye linjer, den skriver det ind i deres kopi i tingelyslingsbonen. Så vi laver det, hvad det hedder, fuldstændig absurd, robust ved, at der er en million kopi af det her, og når jeg har skrivet noget et, så sender jeg beskeden til dem alle sammen. Og der er i princippet ikke meget mere, men det er det. Altså, robustet kommer fra, der sidder så mange med den. Hvordan man så krypterer det, fordi jeg har de der 100 kroner gennem væk, hvordan man så har kryptet et kontir, og så er det for at det bliver opdateret korrekt. Nu har man sættet penge ind på deres egen kontor, og de kommer ind. Det er en meget lang historie, som hedder kryptologi, og der bliver man nødt til at tage et universitetskose. Vi har rigtig finne kose omkring det. Det er svært at gøre. Der er en lille krylde mere, som jeg godt kunne tænke mig at pointere, og også bare for at sige, hvorfærdig det her er svært. Og det har jeg gør med, hvad nu hvis jeg sender to beskeder. Jeg sender en grøn besked herover. For en af mine venner til det, der står jeg og overfører 100 kroner til dig. Herover, der skriver jeg, jeg overfører 100 kroner til dig. Og jeg har kun 100 kroner på min kontor. Så der er en natten, der ikke skal tale. På den natten, når jeg sender de her beskeder ude i natværket, så ankommer de ved forskellige maskiner på forskellige tidsport. Så nu ser den røde først, nu ser den grøn først. Så vi kan ikke bare sige, den første overfører, så skal jeg gå igennem den anden skal afvises. Fordi så, hvad det her tror, halvdelen af verden, du har fået penge, og den anden halvdelen, der tror, Lars har fået penge. Hvis vi får 100 og så nogle ting ind, og der tilfældigvis, hvad det hedder for vi og folk, så på tidspunkt, så sidder alle med deres egen tinglystingspå. Og så er det ikke en globalt tinglystingspå, men så er systemet brugt sammen. Så ind i de steder, hvor vi laver rigtig meget forskning, det er så i, hvordan holder man, vi skal lave en mekanisme, som går rydde op, og det hedder en konsensusprotokoll. Det var faktisk en af de ting, hvad det hedder, de sidste brækker, som hvad bitcoin opfandt, der i omkring 1910, de fandt ud af, så er det fuldstændig dynamisk system her, hvor man ikke må have en central part, hvordan får man ryddet op igen. Og deres gode idé var, man laver et globalt lotteri. Så man laver en eller anden mekanisme, som ind imellem gør, at en af de her maskiner, opdager, den har vundet lotteriet, der er sådan bare på sådan en stjerne på der. Så den der, den vinder lotteriet. Og det sker fuldstændig tilfældig, det er kun mig, der der, jeg har vundet. Og når jeg så vinder, så vinder jeg retigheden, til at sige, hvad er den næste side, i tingelysningsbogen. Så nu har den her maskine, deroppe, den har set, rækkefylding grøn, så rød, så den fortæller nok, resten af netværken nu, ved hvad, vi har de her to udstående transaktioner, næste side, tingelysningsbogen, der skal linjerne være grøn, så rød. Det sender den ud, det er netværket, og så, hvad det hedder, byer de om, hvis de har det, i en anden rækkefylding. Og så, så byerne i ordning igen. Hvordan man laver det der lotteri, det er det, der gør bitcoin, som man hører i pressen, ikke bruger lige så meget energi, som hele Danmarks økonomi. Fordi i principet, det er lavet, for nu, undskyld, hvis franske, igen, men ikke, det laver et onsdag. Det var ikke onsdag på det tidspunkt, men det var ikke lavet, til at blive så stor, som der, nu bruger den helt masse energi, på at lave et lotteri, hvor der faktisk ikke rigtigt er nogen grund, til at bruge alt det, hvad det hedder, energi på det. Men det er sådan hovedet ideen i det. Altså, der er en eller anden, der får lavet lov at lave den næste side, i borger. Og så, hvad er det til det der med, med tilliden, den, der nu vinder lotteriet, hvordan har vi tillid til, at lige vedkommet der, kan regulere det? Ja, det er en god point. Godt fange. Der har man brug for, altså, det, man har brug for, når man bygger de her systemet, det er, at man vil gerne have, og der er omkring halvdelen, mere end halvdelen, men der er med til at køre systemet, og så er ærligere, bare at se interesseret i, korrekt at køre systemet. Det har man forskellige måder, og gennemtving på. For eksempel, at folk kan sætte penge på spil, og den slags ting. Og det er derfor, at det skal være tilfældigt, hvem der vinder. Så hvis du anterer 51% af maskinerne, er ærligere, gør det ordentligt, så er det 10, hvad er en, der har lyst til at vinder, en en, der har lyst til at uordne. Fordi som du fanger, selvfølgelig det er, at hvis den, der skal skrive den siden, laver forskellige sider, siger noget til de en, og noget andet til de anden, så har vi råd igen. Derfor vil vi gerne op på, hvert fald, 51% ærlighed, så vi får rytter op, hvortier en, der bliver rådet. Og alle, der har småbørn ved, det kan være svært, man skal. Det ene her, hvis de ærlige maskiner vinder tit nok, så kan vi lave ret kompliserende mekanismer, der gør, at på sikt, der bliver vi en om, med denne ting, hvad der står i. Og det er jo der, hvor I kommer ind, tænker jeg, fordi den der, altså for mig, er det stadigvæk, når man kigger ude fra, og ikke er en del, er det, så er det, som vi taler om først, et umødent system, altså, der er et stykke vej er gået endnu. Hvor står I med forskningen? Altså, hvad er I jeres bidrag, ind i det nu? Ja. Altså, en ting, vi arbejder på, så er en ret berømt, bidrag, energi som Danmarks økonomi, altså lige så meget energi, som hele Danmark bruger, på at lave det her onsdag, låter I ikke. Så en af de ting, der bliver forsket rigtig meget i, det er, hvor den brenger lidt af energi forbrugnet. Når endelig, der bliver forsket rigtig meget i, det kapacitet, altså, hvor mange transaktioner i sekundet, kan den så system her, håndtere, hvis vi skal køre hele verden, til økonomi på det, så må det helst være, at det er religioner, og lige nu, der er det i største sæson, tusinder. Så det vil være skubbe, der er ens flere bør, men så får de, hvad det hedder, synchroniseret med hinanden, det er sådan noget her, sharding. Når endelig er, der bliver forsket rigtig meget i, hvordan, ser de nye programmeringsspråk, til den her verden ud, fordi de gamle programmeringsspråk, vi har, de vil lave til at flytte dator rundt, til at lave hjemmesider, og det er sagtens den. Nu skal vi til at programme, juridiske kontrakter, som flytter penge rundt, som man kan lave fejlige i. Det er når hele andet, at sidder og programmerer, en juridisk kontrakt, og et system, som laver nye programmeringsspråk, programmerer verden, i stedet for bare, hvad det hedder, datan. Vi bor utroligt meget tid på, og rent faktisk, hvad det hedder modeller, som modeller, hvad vil de sige, at så systemen her er sikker, altså, hvornår? Hvad er grænserne for det her? Hvornår opererer det korrekt? Hvornår gør det det ikke? Og det kan man, det ved vi. Historisk, det kan man ikke bare, sidde og syge sig frem til. Så der laver vi, matematiske modeller, hvad vil de sige, hvad er sikker. Matematiske modeller er af, så ned til linninger, og gange, og plus ikke. Hvad gør systemet? Og så til sidst, slag om man beviser, hvor systemet gør det, det skal. Og det er virkelig matematik, ned på, hvad det hedder, ned til den mindste detaljering. Og det der er 80 procent, af vores tid ligger. Altså, den her grønnsforskning, her udvikler nye matematiske modeller, for hvordan man beviser sikkerhed, for hvis vi skal basere, hver en ekonomie på et system, så må vi heller vide, at det fungerer. Og det er ikke nok, at bare sige, at vi kører det, indtil vi finder en bog, fordi så er det altså en bog i verdens økonomi. Og det har vi set før, og det kan gøre rigtig, rigtig ond. Så der er brug for, om hvad det hedder, at lave de her matematiske bevise, for at det virker. Og det er jo så sjovt nok, at vi er lavet siden, 1904'erne. Altså, det har bygget, de der grønnsforske, hvad det hedder, den der grønnsforske, hviden op, hvordan beviser vi systemet sikkert. Så det der, vi kommer ind rigtig meget. Hvis vi nu går tilbage til 80'erne, og man begynder at få høl på, som siger mig i Vandangoor, kryptering, og hvad var egentlig dengang, fordi der var jo ingen, der havde troet på eller tænkt over, der skulle komme noget, der hed block chain en dag. Hvad var de første tanker om kryptering i sin tid? Hvad skulle det bruges til? Ja, altså... Eller gør man det flere man kunne? Som forskning også? Ja. 19 måneder, altså, vi går helt tilbage til, altså, fældet opstår i et eller andet sted, med 1990'erne og 1980'erne, moderne kryptografi. Før 1990'erne, der var ingen, der lavede kryptografi. Det var der, men det var, hvad det hedder. Det gjorde herren, og det gjorde efterretningstjeneste. Og det var stor sit forbudt for, hvad det hedder, åbenforskning. Og hvor er vi de der ting, fordi det blev betragt, det som militærteknologier. Man viser, hvordan man kunne sende en besked sikkert for mig, og til dig, hvis vi havde mødt det sørre, udevægsen, så kaldt Hemlinhøjl, det var sådan en kodborg. Vi havde nogle befældige, og vi havde mødtes med Amazon før. Helt den moderne kryptografi, med at jeg kan lave en sikker forbindelse til Amazon, så ingen kan, hvad det hedder. Født mine penge rundt, og ingen kan se, hvad jeg køber. Det opstod, der midt i halv fjerserne, var der nogle, der fik opdaget det, der i dag hedder, digital signature. Det var muligt, og det var muligt for to personer, der aldrig havde mødtes før, og etablerede en sikker forbindelse mellem hinanden. Og det var så, på første gang, vi sidder på dybt matematik, når det hedder talteori, som igen, hvor noget folk havde kigget på i nogle år før, siden omkring 300 år før Jesus Christus. Først, når man kiggede grækkerne, og begyndte at kigge på de her, hvad det hedder, hvordan opfører primtalen, hvordan opfører heltalen. Så de der 2.300 års forskning, letes op til, at man havde de her matematiske, hvad det hedder, de her matematiske indsikter, som tilud og gør det her. Og igen, lyftet lige flad for grundforskning. Uden det, så havde vi ikke haft internet i dag. Så havde vi ikke haft Amazon, Facebook og Google. For vi ville ikke kunne sende noget på nettet og se forskel på, hvem der har sendt det. Altså folk kan ikke se forskel på, om du har sendt det, eller jeg har sendt det. Så du kan ikke have en webbank, men man ville ikke kunne skylde de der beskeder. Og det var fordi, jeg havde nogen, der sidder nødde med det her talteori, i år og 2.000 år. Og det har connectet mig, så lige pludselig indtil det her, og så er hårdere, det kan vi faktisk bruge til noget. Og så er der ingen, der har kigget sig tilbage siden. Men jeg synes, det er super færdigende, at der er så ungt et fældning. Altså det var kun fordi, vi fik lige det rigtige indtægter, der i 70'erne, at vi står her i dag. Men det der digitale sinatur, kan man lave en ikke-sporbar digital sinatur, hvis man nu ville være et hemmeligt menneske. Eller bygge sin egen blockchain. Ja, altså alle kan jo bygge en blockchain, men... Kan man undgå og lave spurg efter sig? Det kan man nok... Altså det kan man jo godt, men altså man kan se, da der bliver sendt et eller andet. Og sådan noget som bitcoin, er også bygget til faktisk, at undgå af stater, kan se, mellem du betaler. Vi kan også se en af grundenne, til at det nok går især selv igen på et eller andet tidspunkt. For jeg tror, altså noget af det, som 3. generation blockchain, gør det at begynde at tage regulering, alvorligt. Det vil sige, man bygger ting ind i blockchain, som gør, hvis plattformen bliver misbrugt, så vil man rent faktisk kunne grine at se, hvem der har misbrugt og gjort noget lovligt. Og det vil gøre, hvad det hedder, at store spillere, hvad det hedder, investeringsfirmaer, banker, så man vil begynde at røre, hvad de har tænkt. Og så vil på et eller andet tidspunkt, så vil det jo blive 1000 gange større end bitcoin, som er en lille bit af jørgenekonomin i dag. Altså på et tidspunkt, hvor det bliver en teknologi, hvor... Hvor hver en psykonomin, hvad det hedder, kan se. Nu tør vi røre ved det, fordi det er reguleret, og det brænder ikke fingrene på den, så man ser den helt, helt, helt andet skala af det. Og også, selvfølgelig at få løst, hvad det hedder, problemet med, hvor energi det bruger. Der er jo ingen, der vil gå ind og bruge en teknologi i dag, som brænder Danmarks, hvad det hedder, hvad det hedder, strøm af, på at køre en betalningspatform. Og det ser vi allerede, at folk er på vej væk for bitcoin, vi så eller han måske på USA, nu tager Tesla imod et betalning i bitcoins, og så har han udtret, da jeg siger, nej, det går vi, ikke? Jeg har fortalt ham, det kan vi ikke røre ved, fordi vi producerer elbiler, man. Altså, helt vores, helt vores, helt vores brand er, at vi ved at redde verden, hej? Og så tager du mod betalning, når der ved at brænde verden af, så lukker jeg det ikke endnu. Det er måske mere mere folk, altså firmaer vil ikke røre, vil de der ting, fordi de ikke er reguleret, brænder energi. Og det er faktisk en af de ting, vi forsker rigtig meget i, det er, hvordan brænder, hvordan brænder vi energi forbudet ned? For ude, han bruger tegnergi. Og vi har fået nogle spørgsmål ind her, der er, i spørgsmålet hedder, det går faktisk også på bitcoin, er verdien for bitcoin reall, eller er det skruet kunstigt op? Jeg troede, at verdien for bitcoin, var rimelig sikker, men en eller anden mosks udsargen, vi kom. Det er faktisk stillet lige inde i den USA eller en mosk, men meget interessant. Men en eller en mosk, udsargen om betaling af tæsler, med bitcoin, nedfører verdien faldt? Ja. Bitcoins, fordi er på ingen måde sikker. Altså jeg tror ikke, jeg tror, der er rigtig mange, som deler den her vision om, hvad blockchain skal på sikt. Altså, at det er med, at hvis vi kan gøre det, biliter har tillid, og biliter laver håndhjævkontrakter, så kan vi, hvad det her, reporere med, hele verdensøkonomien. Og der er også nogle meget, meget seriøse, hvad det hedder projekter på vej. Der er projekter, der ud, der hedder, Cardano, og Algorand, og også det danske konkurrem, som har enormt stor, hvad det hedder, base i forskning, som er solidere, også arbejder sammen med reguleringen. Nu med de, der er vel på el, der er en tidspunkt, vi er kæmpe store, og det, det kommer til at køre på, men der er ingen, der ved, hvad det er i dag. Så jeg tror, bitcoin er sådan lidt en proxy. Man kan se alle de andre ting, følger bitcoin. Så indtil, jeg ved, hvem der vinder det hele. Hvis jeg godt kan lide denne her vision, så er det bitcoin, jeg hører dem. Og så går folk hjem og køber bitcoin. Og der skal, altså nu, nu det, hvad det hedder, et 2, eller 3, 4, 1, og køber på 100 kroner i det. Så det er drevet af folk, der hører om det her, og synes, det lyder som en god idé. Og så køber nogle af de, der er bitcoins. Biologisk, det er helt ander, hvad de sætner, når de store firmaer kommer ind, og begynder at købe op i de her ting. Og indtil der, det er bare bitcoin, man bruger. Altså, det kan gå alle vej, det skal jeg ikke udsalge mig. Jeg har ikke set nogle bitcoins. Jeg køber ikke ting, jeg ikke forstår. Jeg står ikke bitcoin, jeg køber. Og jeg tror, meget af det her, det man ikke forstår, det er også det, man bekymrer sig, hvad jeg nu er det, eller om man holder sig væk fra, og så er det måske også den der regulering, der mangler. Men der er også en her, der spørger, kan man forestille sig, at nogle vil bygge en blockchain, og det byggeri, de så laver, er svind. Altså, det er den, der før, kan man det. Og hvordan gennemskurer man, om den er legitim eller ej, en blockchain, der bliver bygget, og bliver sat i værd? Altså, det er utroligt svært. Der er lige nu, der er markededet, fuldstændig onsdag. Altså, vi har, der findes noget, der hedder Dutch coin, som er en af de her ting, som bliver en milliarder værd, fordi eleren, han sagde, Dutch coin. De starter ud som en job. Det er jo ingen gang svindelig. De siger, hej, kom, bliver en job, på at se, man kan lave en coin, og så bliver den milliarder værd. Og vi ved den så, fordi eleren sagde, hey, på at kigge herover, så løber alle derover. Så det er utroligt svært, markededen, og gennemskoge, hvad er de seriøse projekter? Jeg tror, man skal næsten, være involveret i det i dag, altså at vide det. Altså, man kan se, at nogle af de der store akademiske, altså, projekten med store akademisk opbakning, som kan deres nogle algoritmer og konkurrenter, begynder at få traction, fordi folk kan begynde at se forskel på dem. Vi begynder at se, nogle gange, når de der bitcoin-classes, kommer, så er der nogle, af de andre blockchain, som ikke følger mandet, som betyder, der begynder at sæde, nogle institutionelle investorer, derude som begynder at se forskel. Og at sige, hvis man har seriøse universiteter, der bakker et projekt, det er et godt sted at starte. For jeg tror ikke, der er mange, der går ind og sætter deres sværtigheder, ser vi på spil, får et eller andet hacket projekt. Også det kører gennem en masse processer, på en masse stel siden, inden man må putte over rød og vidser noget. Men det er utroligt svært. Og vaginen i blockchain, ligger ti år ude i fremtiden. Altså, hvad det hedder, teambønners lige opfandt, hvad det hedder internette i 1950. Der gik ret lang tid, vi havde Facebook, Amazon og Google. Så man investerer utroligt lang tid ude i fremtiden os her. Man håber ligesom på, der er mange, der håber, hey, vi vil lave et nyt internet. Tænk, hvis man kunne ege internetet i dag, hvor mange penge vil det være? Også er det, at de her nye, behovedt projekt, der er på vej, man tænker, jamen, vi køber sine etter, hvor skal jeg købe mig ind i det, jeg køber det hele, ej, jeg køber nogle bitcoin, det føler jeg skulle nok med at op i et stykke tid, så kan man altid flytte dem ud igen. Men jeg har nu snakket om ting, jeg ikke forstår noget om, så det skulle jeg helst ikke gøre. Hvis vi får tiden, vil jeg gerne snakke lidt om, hvordan, for eksempel, når det er at fortsætte med at lave i, og spare energi, også for, måske, at dykke en lille bit i smulet, det der loterie igen. Men jeg ved ikke, altså hvis der er flere spørgsmål, så lader jeg stå her. Der er lidt egentlig mere, men ved du det, tror jeg, vi tager til sidst, det er sådan lidt afslutende, så går endelig ind i, okay. Okay. Så der er vi, hvad det hedder, lige som stoppet, det var det der, vi skulle prøve at vælge en maskin ud af en miljon, som får lov til at lave den næste side. Og det skal helst gerne være en ærlig en, tit nok, fordi allers bliver der rå i systemet. Så var ingen grøn med det. Så det er så loterie, det skal vi disprøve igen, det skal ikke være en land, en maskin, det sidder en kælder, et landsædder som rådpajer, hvem vi har låret, for så går man hernere angriper den. Og det skal også hældes være sådan, at vi ikke ved, hvem der har vundet, inden den maskin selv, vælger, og siden har vundet. Fordi hvis jeg ved, om hvem der skal lave den næste side om en team, så kan jeg som efterretningstjeneste bruge min enorme beregningskraft på at angripe præcis den maskin. Så det skulle være sådan, at der er en eller anden venner, der ikke ved, hvem det er, inden den her person sender, hvad det hedder, at den næste side ud på nettet. Og det viste man ikke. Det var det sidste bret, man lige så mange af der, omkring 2010, hvor Bitcoin blev opfoldet. Og det var der, de fik det en god idé. Det er ligesom deres claim to fame, alt det andet, alt det andet maskineri, det er stort klar. Men det var ingen der viste, hvordan man gjorde det der. Så her var den lige gør det. Nu bliver det teknisk for første gang, det er jeg ked af. Men jeg skal prøve at gøre det langsomt. Så idén er, man bruger noget, der hedder en hashfunktion. Det er bare en funktion, hvis hvad jeg lader det, man kan putte den med de ind, så kommer der med de ude, ligesom plus to af en funktion. Så jeg putter 10 ind, så kommer der 12 ud. Den er der bare meget med, hvad det har kompliceret. Det er det, der kommer ud til fuldstændig tilfældigt ud på. Det er sådan, at vi har konstrueret siden 1990'erne og 80'erne i krypto. Det skal man funktion, der afbiler et eller andet, og andet, altid. Hvis det på det samme en, det samme ud, men det ser tilfældigt ud, så har det kommet et eller andet stort tilfældigt tale. Og så sagde Bitcoin, okay, så vi laver en god nu, så man definerer ligesom bare en tilfældigt, hvad det hedder streng, det er et eller andet, man skal ramme. Og så skal man tage den her funktion, og så børn regne den og fik at lave den fejl der. Derovre, ikke? Så gå den, det er midten af den der sæt, putter ting ind i min funktion, indtil jeg rammer lige, præcis det her definerede opbudt, bevægte at putte ting ind, indtil der kommer 2 og 4 ud, men der kommer tilfældig et ting ud, så det er troligt svært, at der rammer en 2 og 4. Det er sådan, men fuld mand, der står og smider med dart pil, ikke? Og det har den super cool enskab, at på det tidspunkt, hvor jeg finder, at input som faktisk rammer det her 2 og 4, så er det kun mig, så der er ingen der ved, jeg har vundet nu, og jeg kan bevise, men jeg kan bevise overfor resten, at det er mig, jeg kan jo bare sende den ud. Så på det tidspunkt, jeg vinder, så skynder jeg mig, og laver den næste side, i tingløsningsborn, så er der en signatur, og på det hele, så de ved, det kommer for mig, og så skubber jeg det ud på netværket. Og så kommer den her nye side ud. Og så er der en antalelse, inden om, at de fleste, der er nede, fordi flere computer, man har, flere gange vinder man, så man anter, de fleste computer er ærlig. Dem, der er interesseret i, om hvad det hedder på kørendetværket, ejer majoriteten, at beregningskraften, siger man. Hvorfor de gør det, det er måske så, det passer fint i starten, fordi det var kun, når den var interesseret, det var dem, der gammel kørte, der satte sin computer, til at køre det. I dag kunne en efterrækningstjenest, måske godt købe sig ind, og så ødelægtssystemet, men det var nogle kog antalelse, hvad det hedder i starten. Så det var hoveddelen i det. En af de problemer, er, at når hurtigt du køber regn, nu flere gange vinder du. Og når man vinder, så får man også en bitcoin. Det vil sige, du får i dag, faktisk flere bitcoin, så du får en kring millioner, du vinder det her lotteri, det får folk til at gøre det, hvorfor skulle de heller skide at gøre det? De får en interesse. Så hver gang, ja, man giver dem en interesse, så de får en million hver gang. Så hvor mange, lige hvad det hedder, mikroekonomiske øvelser her til publikum, hvis jeg får en million, for at finde løsningen, hvor meget, kan det så betale sig, for mig at have brugt de strøm, inden jeg finder den. Ja, det er 999.999. Så folk bruger enormt mange strøm, på at finde den her løsning først. Og hver gang bitcoin bliver dobbelt så meget, hvad? Så bruger folk bare dobbelt så meget strøm, på at finde den, fordi den har nu 2 millioner hver. Så kan det betale sig, for mig at bruge 1 million i 199.000 på at finde den. Jeg har stadig vækken på frit. Og det er derfor, hver eneste gang bitcoin bliver med at være, så bruger folk mere og mere energi, på at finde, at vende det her lotteri. Så det er sådan en fuldstændig, anti-skellerbarning. Nogle mere platform bliver været. Nogle mere strøm bruger folk, på at finde lotteriet. Og nogle mere, så det er en kæmpe stor radiator, som tager hele bitcoins, fordi at lave det om, til varme for de der computer. Så egentlig ting, vi arbejder på der, det er at gøre det anderledes. Så i dag, der bruger man sådan, at det hedder proof of stake, det bliver endnu mere kompliceret. Man bruger sådan halsfunktion igen, bare for at sige, at det er meget, meget, meget kort. Så man har kontuneren, for at være med nu, så skal man ikke have en computer, men en konto på platformen. Og så har, hvad det hedder, kontuneren har et navn, lad os prøve at kigge over, kontuneren har et navn, lad os kalde den k, den har en eller anden balans, så det er mange penge, jeg har på den. B. Og så er der et nyt otteri, hver sekund. Så tager man sit kontuneren, og sekunder, så prøver man egentlig, den der halsfunktion igen. Og så kommer der, et land tilfældigt ud. Et land tilfældigtal, den dag, eller det sekund. Og det ganger man med balansen. Du vil sige, nu er flere penge, du har, nu større bliver den. Og man vinder så, hvis den er over en lands færhedsgræmm. Man sætter sådan en land, hvad det hedder. Så det er faktisk smidende pil. Men det rammer tilfældig sted. Og alle, der rammer over barn, har vundet, hvad det hedder otteriet. Og vi gange lige med, hvor mange penge, der er på kontuneren, så dem, der har flere penge, de vinder mere often. Og det er igen, vi kan have de ærlige vinder. Så tanken, hvis nu man skal have en million kroner, ind i det her system, for at være med til at køre det, så skulle det være dælen, hvis man er derfor at ødelægge det. Og vi må ante, at dem, der har rigtig, rigtig, rigtig, rigtig mange penge i systemet, er, at majoriteten er, dem gerne vil være med til at køre det korrekt. Så nu er dem, der har penge i systemet, der har fået over at definere, hvad det hedder, hvad der står i det. Og det vil sige, når nogen af dem begynder at blive store, altså, at det er op i 32-4 milliard billeder, så, så ville det skulle gå ind og købe for, ja, 300 milliarder kroner, at den her cryptocurrency, og det er halvdelen af alle mønderne i systemet. Hvis der er så mange der er likvid, så ville det jo sende, hvad det hed prisen på dem op, igennem loftet. Så det, det er stort selv umuligt at gøre. Så det er det moderne, den moderne måde at gøre det på. Og her er så ofte på inden. Fordi vi har lauteri, hver sekund, og fordi man brenger sådan en hastfunktion, for at være med i lauteriet, men så, når man har en sekund, der er inden for at få en billett, så vil det så sige, at hvor mange gange skal vi beregne den her hastfunktion? Jamen, det er omkring sådan en million gange i sekund. Fordi hver skal gøre det hver sekund, for at se, om de har vundet der. Her er hvor mange gange bitcoin gør det i sekundet lige nu. Altså, jeg kan ingen gange have tallet ind i, hvad det havde fokuset. Så hvis jeg tager det, der er langtallet at dividere, med det, der er oppe, så bliver det sådan et tall. Så de moderne lauterier, i dag, bruger en factory. Hvad er det? 100 millioner, milliarder, gange mindestrøm, en bitcoin gør. Så vil sige den hele, den her ide med, at blockchain, sådan noget, der brænder en masse energi af, det er stor set løst. Altså, vi dividerer det, med en faktor, 100.000 milliarder. Så er det ikke sådan noget, 50% i en 2030, eller 20, altså, det er det hele. Altså, sådan en del af løst. Så det, vi så arbejder videre med i dag, altså, det er så meget, svær at bevise sikkerhed, af de her systemer. At onsvæt tekniske grunden, så er det en af de ting, vi arbejder med. Altså, det er en matematisk model af, hvordan opfører sådan noget her, og smikroekonomisk. De interesser derinde, og så prøver vi at bevise, under hvilke kriterier, opnår vi faktisk enighed, i sådan et system. Det kan man bruge utroligt meget, hvad det hedder pen og papir på, og siden af. Så det er det, vi lærer høvmeste tiden. Den ørder, den høver. Og jeg hører dig, at der er et stykke, vi skal tage rundt af, og jeg havde det her, sidste spørgsmål. Og jeg vil i hvert fald sige, at jeg har den følelse, at vi kommer meget langt ind i maskinerummet, og det kan være en lille smule svært, og sådan selv lige at sætte sig ind i. Så jeg tænker også, der er noget oversættelse, der skal komme de næste år, 10. Før, at den ene i, ja, en individ kan være med. Men det sidste spørgsmål her er, hvordan sikker vi at dansk er, at flyve danske politiker, forstår potentialet i bloktjen, og der tænker jeg måske, at boffningen kommer lidt til korg, for det er jo ikke der. Ja, også skal det være. Altså, jeg vil sige, at vi er kommet langt hænder vejen ved, at vi har det her Concordium-projekt, for eksempel, som er bestartet. Det her er en, hvad det hedder, non-profit open source platform, som er ved at bygge en bloktjen. Og jeg synes, de er meget ude, de er der jo noget, der hedder bloktjen, network, akademi-network, sådan et eller andet, som rent faktisk i første ombering, har fokus på at lave materiale, der er sådan lige så meget måske lavet i firmaer. CFO, CEO, der er bloktjen være potentielle. Så det er faktisk folk, der går seriøst ind i det. Og der har det her, vi er i samarbejde med det her Concordium-projekt. Og så tror jeg, at det, vi står og snakker her i dag, det er på at komme lidt ud overvalget, og jeg kan hende lige imellem. Men jeg kan huske, internette, altså, da jeg startede på universitetet, altså, det var jo noget, man virkelig skulle vile. Altså, man skulle sidde med, og rode dem, og havde det, at så virkelig, altså, internet og stat. Det var ikke noget, at folk brugte. I dag, jeg ved folk, du ikke, hvor det kommer fra, det er bare luften, omkring det, hvad vi skal have. Altså, det skal være sådan et eller andet, hvor det ikke er stat. Altså, når du sidder, stikket i vejen, det går jo engang, når du tænker, det er mig fra, så er internet og bloktjen. Og jeg tror, det er en nægning til teknologi. Det her er ikke noget firmaer, der skal ud og implementere, det er noget, de skal bruge. Vi, som firmaer, skal ikke implementere internet. Hvordan implementerer internet? Nej, det går jo ikke. Du bruger internet. Og det er det første, vi kan være med. Vi skal bygge infrastrukturer. Altså, det er en infrastruktur, det er ingen business case. De kommer bagfra. Og firmaer, de skal bare følge med, og se, hvad det er, hvad det er, hvad det er. Altså, der var mange, der ikke fik en hjemmeside i starten, og så lige, vi så oppe, hvad man skal være med i. Hvis vi lige har bygget først, og vi vil have det godt, det ordentligere, vi skal have buddhjængen på pass, man skal bare sidde i dag, måde på del af cases, vi er nød at komme, og så får man kommuner. Og der tror, vi kommer langt ved, vi har et meget stærkt grundforske, lige på det her Danmark, og så har vi det der konkurrige projekter, som er med til at prøve at huske det, i hver side. Tak skal vi have, så, og fortsat det, og to omløgelser med, med forhåbningen for det her, for så er vi så i tak for det. Vi er med i tak for det her.