 Men for mig ser I sig af en ny Nordic skole to forskellige ting, som jeg skal sige, en overordnede set. Og den ene ting er, at det er et superinteressant forsøgsprojekt for, hvordan man kan bedrive politik, og hvordan man fra politisk hold kan initere forandringer i praksis. Det en ene side og den anden side er selvfølgelig de forandringer, som en ny Nordic skole gerne vil forsøge at skabe på hele skoleuddansesområdet. Jeg synes en ny Nordic skole først og fremmest er en ny måde at betragte uddansesudvikling på, på den måde at den brudder med det, der ellers har været dominerende i titolår. I siden 2001, da vi havde regeringsgiftet og den borgelige regering kom til, der har vi i en lang periode der efter haft en historie omkring folkeskolen, der gik på, at denne danske folkeskole var for dårlig, eleverne presterede for lidt, og selvom vi havde været den styreste folkeskole, så havde vi langt fra væretens bedste, og at der var brug for, at der blev strammet op og stillet øde krav, og der blev testet noget mere styrere og livet og kontrollerede noget mere, sådan lidt firkanligt sagt. Nye nordskole prøver sig at lansere i en anderledes og mere positiv fortælling, der siger, at vi er jo allerede gode til mange ting, det skal vi blive vester om, og værsætte og prøve at blive endnu bedre til det, og det skal ske i et positivt samarbejde med lærerne. Altså alt går vel, så kun der her være anslag til et paradigmeskifte infodansestekning, hvor vi siger, nu har vi haft det sidste år tid, hvor der har virkelig været fokus på mål-resultater. Det er der stadigvæk i meget af det politik, der udgår fra øverste hold. Men der er måske plads med nye nordskole for at også have lidt bredere blik på, hvad det er vi kan, hvad det er vi skal, hvad det er vi vil med vores unge, hvad det er vi gerne vil med vores uddannelsesystem, som vi faktisk synes er ved at holde fast på. Der er også nogen signaler om, at vi synes, at vi har nogle gode lærer, og nogle gode institutioner, som vi tror på kan gøre det endnu bedre, hvis de selv er med på det. Det, der har blevet fremhævet sådan noget, hvad skal man sige nordisk, som det nye nordisk skole, virkelig kan basere sig på, det er sådan noget som, at vi har det man kalder en lave magtdistance. Vi ligger ikke på maven fra autoriteter, men eleverne er vant til at stille kritiske spørgsmål til lærer og til andre autoriteter, til selv at skulle undersøge sagene, og vant til, at deres egen mening er betydningsfulde, og har i det hele taget en god baggrund i demokratiske værdier, og vi er vant til at have en god atmosfære, nogle gode samarbejdsforhold i danske skoler. I dag talper vi jo ret mange unge i vores uddannelsesystem, og der er en kraftig opfordring i en ny nordisk skole til at sige, at vi skal kunne gøre det bedre for dem, som i dag står uden mulighed i uddannelsesystemet. Det er et meget stærk signal i nye nordisk skoltængningen, og det synes jeg faktisk er rigtig fint. Men det er fint vel at mærke, fordi det bliver fuldt meget tæt og snevert op af, at vi så også skal gøre nogle ting anderledes i uddannelsesystemet. Fordi man kan sige, at det er jo ikke noget nyt, at man skal stille højere krav til de unge, og at man skal have flere unge, der gennemfører mere uddannelse, og gerne vildt mere uddannelse. Det er der ikke noget nytt i, men det er nyt, at det her bliver koblet sammen med, at vi skal prøve på at tænke uddannelsesystemet på en ny måde, så det faktisk bliver mere rumligt, og så er det faktisk bliver i stand til også i virkeligheden og i hverdagen for lægerne og underviserne, at kunne inddrag flere af de her unge og give dem lyst til uddannelse, fordi uddannelse er blevet et bredere begreb en dag i dag. Jeg vil sige, at det spændende er jo, om det lykkes samtidig med det her åbne projekt, og vægten på det samarbejde, og demokratisk og virkelighedsnære, om det lykkes samtidig og heve elevernes faglige prestationsniveau, for eksempel i danske matematik og andre fag, for det er jo lagt op til, at det også skal være et centralt mål med projekten. Nye nordlige skole er jo også virkelig en prøveballong på det her med, hvordan man laver politisk forandringsproceser. Og hvis det lykkes, altså det her har vi ministerer, der går ud og siger, på det her område, der lovgiver jeg ikke, jeg laver ikke bekendtgørelse, det gør jeg på emulanderområde, men her der forsøger jeg at lave, det hun kalder, en sekt og en forandringsbevægelse, og det gør hun ved at sætte en gruppe sammen, som så laver et manifest og nogle dårmer, og som på den måde forsøger at skabe en forandring, som også, hvad de vil at sige, kommer til at vokse nedefra. Og det er et kæmpepolitisk forsøgsprojekt, som hvis det lykkes, er superinteressant, også i forhold til en masse andre politik og områder, så måske ikke kunne gøre på grund af samme form for styren. Så det er jo, ja, en ny styringsteknologi, vil man også kunne sige, en mere akademisk brug.