 Kære uddannelsesminister Morten Østergård, regionens rådets formand, Bend Hansen, vormester Jakob Bundskård, mine damer og herrer, kære medarbejder og studerende. Også jeg vil gerne byde velkommen til Aarhus Universitets 5. og 20. årsfest. Tak til vores bestyrelsesformand, Mikald Christianen, for en velformuleret og præcis beskrivelse, ikke projysk, af de udfordringer og forventninger som Aarhus Universitet står overfor. Dette er dagen, hvor vi stopper op og tager os tid til at fejre universitetet, dets medarbejder og de studerende. I parken uden forvenduerne markerer de studerende årsfesten ved at afholde den traditionsrige idrætsdag og senere i aften følger arrangement Danmarks største fredagsbarer. Det bliver garanteret et brav anfest. Herinde i aflagen holder vi også traditionerne i hevet og fejrer årsfesten ved at hylde et udvalg af vores fremmeste forskere, studerende og samarbejdspartner og ved at takke nogen af dem som har ydet dette universitet en helt særlig insats. Det er også dagen, hvor vi som universitet sier tak til det samfund som vi er en del af og som vi er sat i verden for at styrke det er selve vores reson dator og det er vi fuldt bevidste om på Aarhus Universitet. For når vi i dag kan fejre 5-4 årsførselsdag så er det ikke mindst fordi at det danske samfund har vist os til i og støttet os igennem hele vores udvikling fra et lille beskedet byuniversitet til et stort international universitet. Jeg vil illustrere sammenhøjigheden for at kaste et blik tilbage til universitets etablering. I 1920'erne gik man i Aarhus med tanker om at oprette et nyt dansk universitet. Det var nu ikke helt nemt at få ministeriet overbevist og det er egentlig tankevæggende for den danske krone havde allerede under enevælden oprette universiteter i Kiel, Kristiania, Luanne Oslo og et økologisk koloni Frederik Snagårer i Bengalen i øvrigt det første moderne universitet i Asien. På trosselig gode erfaringer de tre nævnte universiteter eksisterer stadig i bedste velgoverne så var det yderens fodslæbende at man i stadien er kendt at tiden nu var inde til at etabler et universitet i hovedland i 1928. Finanseringen var det så som så med det første statslige bidrag på 10.500 kroner kom fire år efter i 1932. Derfor to lokale bysbørn initiativ til at lave postkortet vis på skærmen bag vedmær som blev sat til salg i alle ydske boghandler for den fyrstelige sum af 25 øre kunne anvære borgere på den måde støtte etableringen af den nye vidningsinstitution. Der var donationer på at skive i 100.000 kroner fra lokale erhvervsfolk Overhusuniversitet blev således skabt af lokale fremsynede borgere der var overbevistet om at uddannelse baseret på et vinskabigt fundament af høj kvalitet var en fornuftig investering. Udviklingen sin dag har kun givet dem ret. Denne streven efter høj kvalitet er stadig fundamentet i alt hvad vi foretager os. Det gælder hvad enten vi uddanner forskere, rådgiver møndigheder eller når vi samarbejder med fonte af hver hos liv. Altid med fokus på høj kvalitet. Jeg mærker tydeligt det høje ambitionsniveau da jeg i det seneste foråret besøgte alle universitetets faglige og administrative enheder. Den rundtur kunne jeg hjertelig unge alle disse stedeværende her i aflag. Jeg vil betegne det på lige vis som Mikael Christiansen gjorde tidligere som en enestående og læreri danselsesrejse. Der klart illustrerede at Aarhus Universitet er en vanvittig spændende arbejdsplads. Et sted hvor mange folkeheden trives og i øvert skal trives. Vi har døgt til at sætte deles dedikerede medarbejder og taberviden og laverviden. Resultaterne her aftaler deres eget tydelige språk. På alle de parameter vi skal presterer på, antal bachelorer, kandidater og PHD'er, antal publikationer, volymen de ekstærende bevillinger og samarbejdsprojektere med afhvervslivet. Kænskærningen er at Aarhus Universitet yder mere og bedre end nogen sende. Det er vi stolt af men vi har smag for mere. Vi er ambitiøse og i vores nye strategi er målet defineret klart. Vi vil være et tone angivende globalt orienteret Universitet med et stærkt samfundsankasiment. Vi ønsker at bringe den nyeste vidende i anvendelse og i møde kommer samfundets beratelige krav om at vi bidrager til fortsat udvikling. Udvikling er slet dvelige ved ordet. Udvikling kulturels, vidensmæssigt, uddannelsesmæssigt og naturligvis også til økonomisk vækst. Men ikke kun til det et universitet skal bidraget til at udvikle hele samfundet. Det er store mål og vi når dem kun hvis høj kvalitet fortsat gemtyrer hele vores virke. Vi tilbage ved selve DNA'et i Aarhus Universitet. Det er det fokus passers som fået i hose med vores uddannelsesministers seneste udmeldning at vi skal styrke kvaliteten og relevanten i uddannelserne. Jeg er helt enig med ministeren på dette punkt. Der er ingen af vores aktiviteter der bidrager med mere værdi til samfundet end den viden og de kompetencer vi ansburer de unge mennesker til vokstavt i talet der probe ind i hovedet på sig selv. Derfor er der også noget magisk over denne tid på året hvor de nye studerende fylder universitetet og byen med energi, geist, optimismet og ukulig tro på at den poppegønte uddannelse er adgangspilett til et spændende arbejdsliv. Vi glæder os hver et år og vi ved at det forplikter. Vi må os skal uddannelse ud i det blå. Derfor ser jeg gerne at vi og aftagerne tager fælles ansvar og styrker forbindelsen mellem studierne og arbejdsmarked. Men vores dimitenter skal kunne meget mere end det at få et arbejde. De vil nemlig være konfronteret med et dynamisk arbejdsmarked hvor nyt er normalt og store forandringer er reglen og ikke undtagelsen. Tenterne skal ikke blot kunne følge medforandringerne. De skal kunne gribe og skabe forandringer. Det er vores erfaring at man er best rustet til det hvis man er blevet mentalt, intellektuelt og arbejdsmæssigt udfordret til grænsen under sit studium så man bliver det i de stærke forskningsbaserede uddannelser. Vi har som pilotprojekt oprettet talentsporer hvor særligt motiveret og talentfulde studerende bliver udfordret med ekstra projekter og forskningsbaserede forløb på højere niveau. Det betyder ikke at vi nedpriviterer de andre uddannelser. Eller på nogen måde går på kompromis med kvaliteten. Vi anser det for universitetets opgave at stimulere og udfordre alle vores studerende til at yde deres absolut bedste. Det gør man ikke ved at tilbyde det samme til alle. 25 % af en ungdomsovergang består af selvstændige individer med vidt forskellige forudsætninger, motivation og drømme for fremtid. Uddannelsesministeren har ved flere lejligheder efterspurt et mere flexibelt uddannelsesystem hvor universiteterne optager flere fra erhvervsuddannelserne og professionshøjskolerne. Det gør vi gerne. Under den forudsætning at de nye studerende har kvalifikationer der giver dem realistiske muligheder for at gennemføre universitets uddannelserne med et tilfredsdelende resultat. Ministeren har også gjort det klart at den fået flexibilitet ikke må medføre fald i kvaliteten af uddannelserne. Igen er jeg fuldstændig enig. Og tak for den melding. Men det er ikke en naturlov at flexibilitet især selv medfører kvalitet. Flexibiliteten udfordrer den faglige progression og betydelige suppleringsforløb er derfor nødvendig. Konsekvensen er at tage en omvej selv i fleksibel vejnet er som bekendt at turen tager længere til. Forskningen er som uddannelserne hjerteblået for universitetet. Alt det vi gør er forskningsbaseret. Hvad enden vi uddanner råd i kvaliteten Hvad enden vi uddanner rådgiver møndigheder eller samarbejder med det private erhvervsliv. Høj kvalitet i forskningen er forudsætningen for høj kvalitet i alle vores aktiviteter. Forskningen er den frugbare mul i hvilke hvor andre nøddeplanter roer og trives. Fremragende forskning kräver gode rammer. Og vi har smukke og adekvaltet forskningsinfrastruktur på Aarhus Universitet. Både her, og de mange andre steder i landet hvor vi har aktiviteter. Men gode rammer handler også om økonomi. Det kræver meget betydelige midler fra meget betydelige midler at beskrive god forskning. Jeg vil gerne anerkende at skiften og regeringer gennem de senere år har støttet dansk forskning på et niveau, der bestemt tåler sammenligningen med de lande som vi gerne sammenligner os med. Jeg vil gerne kviterere den siden regering for i forslag til Finanslovn, at fastholden nivået får basisk tilskudt til forskning i en ny 3-årig period. Det giver universiteterne en fornuftig planlægningshøj sønt for de kommende års indsats. Jeg vil også kviterere de mange private fonte, store private fonte og små private fonte for de meget betydelige bidrag de yder til dansk forskning. Det er ikke mindst disse externe midler der gør det muligt at fastholde den høj kvalitet, der generelt kendtegner dansk forskning. På et stærkt universitet og det er Aarhus Universitet skal der være plads og frirum til forskerne. Både dem, der indgår i store grupperinger og dem, der skaber resultat at være et forskningsprojekt på egen hånd eller i en mindergruppe. Man skal kunne svæve at være lene og flyve i flok. Men ambitionsnivået skal være højt og indsatsen alltid bort af kvalitet. Det globale udsyn spiller en helt afgørende rolle for vores sektor. Og Skønt Aarhus Universitet dækker en bred, fagelig palette og klarer sig godt internationalt. Så udgør vi kun en lille del af en stor verden. Og selvom vi har ekstra ordinært mange dygtige forskere og studerende så kan vi ikke selv udvikle alle de gode og originale idéer. Derfor skal et universitet altid være åbent for input og for samarbejde med omverden. Et universitet der lukker sig om sig selv vel med tiden, vissende og døg. Udveksning af forskning og uddannelse er en hel naturlig tilstand i universitetsverden. Vi ønsker at stimulere rejselysten hos de danske studerende. Der er og til har lidt svært ved at flytte sig. Ved forfatter Karsten Jensen sorg så har vi danskere nok en tendens til at være bønder der kigger ind af, fremfor at være søffere der kigger ud af. International erfaring er et uerstatligt aktiv i den globaliserede verden. Overhusuniversitet har siden 2006 gennemgået en serie omfattende fusioner der resulterede i, at universitetet omtrent fordåblede sit studentantal og omsætning. Fusionerne efterlod også universitetet. Med mange mindre enheder, med væsentlige faglige overlapp, sandt en meget udfordret, det er det på et tidspunkt hvor globaliseringen er vidende og uddannelser for alvor begyndte at udfordre os og hvor behovet for samarbejde mellem stærke fagdiscipliner og effektiv udnyttelser og ressurserne blev mere og mere nødvendigt. Med henblik på at styrke og fremtidssikre universitetet i gangshatte vi derfor i 2011 en radikal forandringsprocess nok den mest omfattende der er gennemført på noget dansk universitet. Vi er nået langt og vi har fået lagt et godt fundament men der ligger stadig store opgaver og venter og der er betydelige problemer som vi skal have løst. De ændringer der er nødvendige de vil blive gennemført og den slags gør vi på Aarhus Universitet i dialog med medarbejdere og studerende og i respekt for hvor vi er nu og hvor vi skal hen. Samtidig her med så skal vi implementere universitetets ambitiøse strategi. Medarbejdernes og de studerendes motivation er afgørende for at komme videre med dette arbejde. De fleste motiveres ikke af bundlinjer, strategier eller højlønninger. De motiveres af egne ambitioner om at skabe resultater tid til fordybelse kreativitet erkendelse øvrika det gylne øjeblik hvor man erkender. Vi motiveres af den kritiske tilgang der findes ingen videnskablig kvalitet uden kritisk tilgang. Frihed universitets ansatte trives dårlig som brækker nyskærighed rebelskhed nok er vi eget af samfundet men vi er ikke en bolang tjener Vi afdækker efter bedste evne sandheden og vi fortæller om den også når den er i lehørt. Denne række værdier hører til selve kerne i medarbejdernes og de studerendes arbejdsklæde. De sidder i vores DNA de udgør universitetets ord. Så det overhusuniversitet vi fejrer i dag består ikke blot af gule mursten. Vi fejrer medarbejdernes og de studerende sløst dedikation og ambition om at døgtiggøre sig og frygtløst udforske verden. Vi fejrer faktisk universitetet ord. Vi skaber viden og vi leverer viden og vi streber altid efter høj universitet i alt hvad vi gør. Hvis universitetet virkelig skal leverere og det kan og vil overhusuniversitet så skal universitetets ord kunne sveve frit. Det vil jeg som rektor gøre mit til at sikre. Endnu en gang, jeg er velkommen til overhusuniversitet 45 styverne årsvest.