 Så att summera ihop det här, man kan ju tycka att ge er 10 minuter och lösa de här frågorna i lite snålt, men jag tänker ni är ju i framkant på de här frågorna så att ni klarade säkert av det. Och ni ska ju förställa frågor här också alldeles strax till vår väldigt namnkunniga och spännande panel. Ni har träffat tre av dem. Nu ska vi få träffa den fjärde panelmedlemmen. Välkommen upp och sen en Emma Ira, hållbarhetschef på Mannheimbesvartling. Hej Emma, välkommen. Emma, du har jobbat länge med hållbara investeringar, ansvarsfulla investeringar i olika roller också på finansdepartementet med förra regeringen och nu är du på Mannheimbesvartling. Om du skulle svara på den här frågan, vad skulle vi få höra från dig då? Vad är det som krävs och vad är det som står i vägen för att det här ska hända på riktigt? Nu hörs jag. Vad är det som krävs för att hållbarhet blir en del av affären? Först vill jag säga att jag tycker redan hållbarhet är en del av affären. För om man tittar på investerare, på kreditgivare, på andra aktörer, på den finansiella marknaden så tar de redan in den här typen av frågor i bolagsanalysen i investeringsprocessen i kreditgivningen. Självslag kan man göra mer och göra det bättre. Och det samman vid bolagsförvärv eller vid upphandlingar, det är inte det att det är ingen som tittar på mänskliga rättigheter och miljöfrågor och arbetsvulkår, utan det är högsta grad en del av affären redan. Men det kan alltid bli bättre. Och det jag tycker saknas, det är fortsatt kunskap i vissa styrelser, i vissa ledningsgrupper och jag har säkert fört 500 dialoger med olika styrelser och företagsledningar. Och om man inte har kunskapen om risken att indräkt eller direkt kränka mänskliga rättigheter, om man inte har kunskap om olika miljöfrågor eller arbetsvulkår i ett visst land. Hur kan man då sätta strategiska mål, sätta en strategi? Det är svårt. Utan man måste ha kunskap för att sätta mål och arbeta strategiskt. Och där finns fortsatt utrymme för utveckling. Det saknas kunskap säger du, man ser ju också. Issa styrelser, Lisa är på väldigt hög nivå. Kan du göra lite name and blame här? Nej, inte. Då tänker jag så här, vi har varit inne på det, det ska bli en del av affärsmodellen, det pratade Michael om också. Men ofta så blir det så att det blir något sånt här hållbarhetsinitiativ, sedan om och sen så blir det inte riktigt med i affären. Där tycker jag man kan marka väldigt stor skillnad. De bolag som börjar med att hitta vart är vi någonstans, vart ska vi, hur jobbar vi för att reducera risker, hur hittar vi nya affärsmöjligheter. Sen skriver man under olika initiativ, går med i samarbeten, köper in verktyg. Och sen är det de som inte riktigt vet vart de är och de vet inte riktigt vad de ska bygga för hus, hur de ska utveckla. Men de börjar med att skriva under olika initiativ, gå med i samarbeten, köpa in det som att du köper in sågar och en hammar och en skrummejsel. Fast du vet inte riktigt hur huset ser ut nu eller vart du är nu och du vet inte vad du ska bygga. Så du måste veta hur huset ser ut nu, vad vill vi bygga, hur långsiktig lönsamhet där bolaget är en del av en hållbar utveckling. Och det gör det genom att agera anständigt, ha bra värderingar, ha koll på riskerna och kantera riskerna och hitta affärsmöjligheter. Där det både är bra för människor, miljö och ägarna. Så man måste göra sin hemläxa först naturligtvis, ska för sig kurs. Ja, och inte snäggla för mycket på andra och tänka att du tickte boks och nu är vi med här och visa goda ambition. Det blir på något sätt som att köpa in massor av smink och jobba på skalet, men det kraklerar. Skalet har vi alla läst om. Om du tittar på utvecklingen de senaste åren ser du någonting. Vi har pratat om här idag att nu med hållbarhetsmålen och sådär så känns det ändå som att det här arbetet har fått en ytterligare skjus. Så att man pratar ännu mer om det, men att man också rent konkret gör fler och mer saker. Ser du det också? Ja, jag tycker det är en väldigt stor skillnad från att det inte riktigt var en fråga. Tror att det var en kommunikationsfråga till att alla sedan pratade win-win. Vi känner pengar och ju bra långsiktighet. Att vara långsiktig, lönsam och anständighet goda värderingar. Så allting känner man inte pengar på första veckan eller första kvartalet. Men först vilken typ av ägare eller företagsledare eller människa vill du vara? Jo, kanske ens om en del av lösningen och inte av problemet. Och sen vill du vara duktig som ordförande eller som vd eller inköpschef. Då vill du ha koll på dina risker hanterad om och skapa lönsamhet. På Michael, du var inne på det just att det är inte en konflikt. Kortsiktigt kan det vara en konflikt. Om manhemersfattling vill känna så mycket pengar som möjligt en vecka. Då tycker de ska avskäda mig. Om de vill känna mycket pengar på lång sikt som jag tror de vill. Då anställde de mig för att få in det här M&A-processer i upphandlingar vid börsintroduktioner. Är det det du sa på anställningsintervju? Anställ mig om ni vill känna mycket pengar på lång sikt. Anställ mig om ni vill få in det här som en del av affären. Vill ni ha någon piggoglad person i er kommunikation så anställ inte mig. I Scarlett-branschen. Då tar vi upp er andra tre också så ska vi prata mer i publiken. Johan Kylsjärna, Lena Hökom, Michael Treskov och välkomna tillbaka på scenen. Då gör vi så här, tycker jag, att vi har typ en kvart 20 minuter på oss. Då börjar vi förstås med er. Så plockar vi upp några frågor, funderingar, tankar som ni har kommit med tidigare eller skaffat er under dagen och så bollar vi dem med panelen. Så upp med händerna bara så plockar vi lite här. Där börjar vi. Varsågod. Det har varit en väldigt bra formiddag. Men jag funderar lite på vad vi sitter i non-sustainable building. Green building, så har vi hört talas om det. Det är extremt spatsig öster, till och med toaletten är det mer utrymme än in i båsen. Bredvid. Hårs, Skandian och en liten synpunkt på detta. Det är ju ganska nybyggt, nämligen. Det var en av de första green buildings i Sverige. Vi hade en hel del miljökrav på den, vilket också har inneburit energieffektiviseringar. Sen kan man ju alltid tycka till att förbättra. Nu är den redan sex år gammal, tror jag, byggnaden. Så det är självklart att man kan göra ännu bättre. Men det var faktiskt en hel del miljökrav i upphandlingen, vilket vi var villiga att betala lite extra för, att vi också skulle kunna få ett långsiktig hållbar huvudkontor. Frågor? Jo, hej, Johan Hage, Bilhud Korsnäs. Jag gillar ju ordet affärsmodeller väldigt mycket, och vi har hört några ta upp det lite. Men jag tror också att en av bristerna vi ser idag är att det för få affärsmodeller där jag som konsument märker att affärsmodellen blev annorlunda. Och då ställer jag egentligen frågan till Michael. I första hand kanske, så får de andra fylla på. Men har vi bra exempel där jag som konsument faktiskt märker att det blev en nya affärsmodell? Och för att förtyda kan jag säga att om vi ser att vi har en glass och så har vi en ekologisk glass, så är affärsmodellen för mig som konsument inte ett duggny, för att jag köper fortfarande en glass som jag kan välja Fairtrade eller Krav, men jag har fortfarande köpt en glass för X kronor. Så jag skulle vilja se fler exempel där jag som konsument märker att det blev en nya affärsmodell. Jag tror på väldigt mycket på hur mottaglig du är för budskapen. Och det är väl det svåra och det är väl där också, Junilje har det största problemet nämligen i den delen, som är hur vi konsumenter använder produkterna. Hur vi kan faktiskt övertyga oss om att vi kan faktiskt använda targlampor istället för duscha. Fortfarande är det många som tycker om de inte har provat det. Oj då, det låter konstigt. Samtidigt kan man också säga att hur svårt det är att lyckas att få oss att fylla tvättmaskinen, att dosera rätt och tvätta på lågtemperatur, och inte det som mamma lär oss. Hela den och att köpa glassen som kanske inte har lika många kalorier och så vidare. Det finns, det söker ju hela tiden att kommunicera detta, men det där, jag håller med om, det där är jättesvårt. Men någonstans så är det ju faktiskt, jag själv noterar även om jag är lite fångad i det, att det är fler och fler konsumenter som förstår vad det för hållbarhetsarbete som Juniliva gör. Johan och Emma också ville kommentera Emma. Jag tycker det är en bra och relevant fråga, men jag tycker att delvis så köper jag en glass som är ekologisk, så kanske i linje med mina värderingar, min tillit till att inte en massa skumma kemikalier och konstigheter i den ökar, om jag vet att inte ett korrupt företag, om de är miljömedvetna, så därför blir det ju högre kvalitet för mig också. Och nu kanske man inte är beroende av glass, men om det är en produkt eller känns man är mer beroende av, så ökar ju risker eller sannolikheten att den finns kvar på marknaden och att bolaget eller produkten inte försvinner på grund av någon skandal eller något som händer, som om man gillar ett bilmärk är väldigt mycket och vill tråkigt. Så det blir en stabilitet i relationen mellan mig som konsument och en produkt eller tjänst. Så jag tycker att det kommer fram, men det är inte alltid lätsparens. Johan? Jag tycker det är en otroligt intressant kärnfråga. Det är nästan lite filosofiskt också, för jag kan gå till mig själv, just nya affärsidéer, modeller som det här med delningsekonomin, till exempel, som är väldigt pläder och så vidare. Du låter lite skeptiskt. Nej, jag är inte skeptisk, men jag tror att det här är en viktig fråga. Om jag går till mig själv och jobbar med de här frågorna, det har jättesvårt för att tänka mig att jag ska ställa om till den typen av affärsmodeller fast jag vet att från en hållbarhetsperspektiv så är det mycket bättre. Det är ju en massa praktiska dimensioner i det här. Om jag är en av de här affärsmodellerna så ska man lägga in vilka kläder man ska ha hela veckan och så levereras det. Jag har ingen aning. Så varje morgon är det full kaos, liksom. Och det här är viktigt, för det är väldigt lätt och teoretiskt, att komma på nya affärsmodeller. Men många av dem här slås ut av att vi som konsumenter... Alltså, jag själv också tycker att det är svärligt. Det är på temat vad man är beredd att betala ett pris också. Det är att jag är beredd att betala mer för ekologiskt. Men du kan samtidigt säga det, att på din fråga just till Unilever så kan vi alltså spåra ändå att de varomöckerna som står mest för hållbarhet är de som ökar mest av tillväxten. Och du kan också säga att de produkterna som har liksom hållbarhetsnävaro har en bättre lönsamhet, även om det bara kanske ett par procentenheter men tydligt bättre lönsamhet än andra produkter. Så att på så sätt så kan du säga att du får en positiv återkoppling men det är jättesvårt att få dig som konsument att inte duscha åtta minuter varje dag. Lena. Ja, men det handlar ju just det här för företag att inte bara tänka produkter och tjänster och sen så tar det liksom stopp när man lämnar över om vi köper till kund utan väva in beteende psykologi inte minst vad gäller då sparande jag vet inte hur det ligger till här för alla er och med just hälsofrågor så är det ju väldigt viktigt att överge den här tilltråm till den perfekta eller den rationella kanske man ska säga människan, går just från det här teorierna om vad vi bör göra, vad vi vet är rätt och lägga hela det ansvaret på enskilda kunder och konsumenter hur tusan gör vi det så enkelt som möjligt att göra det rätta och där måste man ju bli lite mer charmig och man måste bli lite mindre teoretisk för att kunna skola in på det där Vi har precis lanserat någonting ett sådant här lite armband som äter och hur mycket man går och hoppar och sutsar och huruvida man sitter still per timme och så Skutta också Ja, det kan man till och med göra Vi fick dem att skutta här innan Det är en extra poäng för skutt till vad jag säger Det här är någonting som vi ger bort och det kan tyckas väldigt om vi har några ägare här det kan tyckas som att vi slösar med saker och ting men vi gör ju det för vi vet ju evidensbaserat att det får vi folk att tycka att det här är roligt och börja mäta sitt beteende och få en insikt och också ändra och det har vi lite bevis på att det faktiskt ändrar hur man beter sig då kommer ju vi våra kunder kommer känna hälsa på om de känner hälsa då känner vi pengar på får det tillbaka till också i en ekonomisk hållbarhet Det där är ju att våga satsa våga gå vidare men också skulle säga våga vara charmi och även övergen rationella människan Och så måste man ha lite långsiktigt perspektiv också precis som du var inne på att man kan inte den här harmbandsgrejen till exempel det kostar förstås pengar för er men det får ni ju igen lite senare när folk har skuttat ordentligt Ja, men vi försäker ju människor inte bara ett år utan ofta så är det ju ett livsperspektiv när man ska spara till pensionen och annat så då blir ju tio år också inte en särskild långsikt utan det kan vara 20-30 om man får prata om då Det är här med perspektiven Vi har en till, där, varsågod Hej, Niklas Irene och jag från Matters Group Science-based targets har ju varit ett tema här och det är ju väldigt tilltalande med ett skifte där företagen går från att jobba med hållbarhet relativt mot sin egen verksamhet till mer absolut mot vad som faktiskt krävs samtidigt så är det det blir väldigt mycket beräkningar komplicerat svårare att kommunicera och det går ju lite mot det som Lena pratar om här om att bli enklare och inte lita på den rationella människan Var står ni kring det? Tror ni på science-based targets för alla hållbarhetsfrågor eller är det en del än? Och förlåt, då måste jag bara förtydliga Vi tror på evidensbaserat stenhårt Däremot så tror vi att man också måste skärma in folk i att göra saker och ting Men ni har ju varit väldigt duktiga på just mäta Emma vad säger du om detta? Jag tror på kreativitet och att alla ska utgå från sin affärsmodell och då finns det väldigt många olika vägar Så jag tror inte det en skola som gäller utan det är utifrån just den negaren den affären, den aktören, de personerna Johan? Jag kom ju från en organisation som tror att forskning och vetenskap är en väldigt viktig del Det betyder inte alls att jag tror att det är det enda sättet att driva utvecklingen framåt Forskningens spelaren är en otroligt viktig roll Det är precis som ni andra säger Vi fattar ju beslut utifrån så otroligt många olika perspektiv Där är forskningen en del Jag kan ju säga att en av våra tycker jag mest intressanta samarbete under senaste åren för att se hur man genom samverkan mellan forskning och kultur kan på ett annat sätt producera och nå ut och skapa förändring i samhället Så att science-based är ett verktyg för att verkligen sätta grunden Den är viktig, men det räcker inte för att få till förändring Du beskrevde tidigare som att man ändå går steg för steg och i näringslivet Man har ju brott om det har vi väl alla Men att man provar sig fram lite Ja, jag tror det bygger ju väldigt mycket på sin egna trosatser och trosbekäntelser Att våga faktiskt har bottnat så i frågan vad kan jag göra eller vad kan vi göra med vår historik och vårt återigen vill jag upprepa att underskatta inte historiken för det sitter liksom i kraft i företagen eller i verksamheter men sen våga för det är faktiskt skapa kultur att lite våga att vi vet kanske inte exakt hur det här kommer lämna men just detta när vi sa att vi vågar säga ja, vi ska dubbla verksam det är riktningen vi ska gå inte då att tillför att ställa en finansmarknad som säger, är det 20% per år eller är det 17,5% eller är det 4% utan sen är det här riktningen vi kan inte riktigt säga när och hur vi lyckas med det och ta det här steg för steg för jag tror överhuvudtaget detta att våga liksom ha en ambition och sätta riktning det är jävla ledarskapet som pratar tidigare men det är faktiskt att våga inte vara så himla rädd och nervös liksom att, har du tänkt på det har du tänkt på det, tänk om detta händer och så vidare, tänk om Trump kommer och så vidare tänk om journalisterna kommer var en jättekort tillägg alltså, man tar till exempel klimat som har varit science based som säger så här många ppm eller en och en halv grad och så vidare det är ju jätteviktigt, men jag kan bara konstatera att det har absolut inte rekt för att få till den här energitranspensionen det är den inte klimatriven utan den har på många sätt drivits av energisäkerhetsfrågor den har drivit av hälsofrågor alltså väldigt många, vi jobbar mycket med det här så kallat co-benefits problemet ibland kan vara med science based, att de blir väldigt stela och strikta oftast måste man se helheter och det gör att man måste tänka bredare än bara specifikt science based, tror jag men de spelar en viktig roll men du har ju en del i detta som man ska fundera på vilket driver verksamhet framåt att skriva livet och folk eller att hittla dem att göra saker och där tror jag liksom att det är mycket möjligt att planeten kollapsar vad vet jag men det kanske inte är det som man ska vara huvudbudskapet utan det är ju faktiskt det här kittlandet att vad gör vi, tänk vad mycket kul det man kan göra inte det här att måste, måste, måste det är lite säll, lite barnuppfostan tänker jag på som en småbarn det funkar bättre med morötter jag tror lite som investeringar eller affärsutveckling är stort att man måste ta risker för annars kan det inte bli någon avkastning sen ska man inte ta korkade risker och man ska ha koll på vad man går in i vad det är för produkter vad det är för marknader utan risker så händer ingenting men det ska vara genomtänkta risker och sen så får man på näsan ibland och då får man göra om och göra bättre en balansgång där vi tar en fundering till, varsågod Helena Haagbe heter jag och jobbar med statliga bolagens målbredsspecialist och en av de viktiga delarna i vårat arbete är att tillsätta styrelser och att enkelt styrserna sätter ändå långsiktiga affärsmodeller och på något sätt sitter du, Johan och det är forskning på de långsiktiga svaren, vad tålplaneten vad kommer vi att behöva förändra har era världar möts de och har du skett en förändring där när Mr. Kylonsjärna som min värld om de möts har du tagit in kylonsjärnor det kan du säga för det ger ju faktiskt underlag för vad som är möjligt på hyfsad kort och med lång tid vad som faktiskt är provat och fungerar jag tycker en av de här saker som var lite intressant som vi båda var på för ett antal år sedan när OECD var här och talade om hållbarhetsarbetet som Sverige hade gjort i förhållande till annan då faktiskt sa vår utredning visar att du faktiskt är inget motsatsförhållande mellan tillväxt och hållbarhet och då du behöver ju den typen av budskap från oberoende det räcker inte bara att jag säger jag vet att det är så utan det är bra om någon annan lite mer vetenskapligt baserad eller annan erfarenhet säger det Johan vad säger du generellt så kan jag säga att det har varit en explosion i intresse från näringslivet att bjuda in forskning om man nu säger att vi representerar rätt till dialoger, diskussioner alltså olika typer av seminarier och även till lite mindre möt jag ska gärna se de här lite mindre mötna i och för sig, jag måste säga att det är väldigt sällan som jag får komma till bolagstyrelser jag tänkte sig fråga det men det kanske andra gör så mycket vilket jag tycker ska vara intressant det handlar inte om att jag ska komma och tala om vad de ska göra utan det handlar väldigt mycket om den här dialogen förståelse för, och det är viktigt för vår forskning också förståelse för vad är det vi behöver kunna leverera på vilket sätt för att det ska vara till nytta även för till exempel ett bolagsutveckling det jag tycker åt det gärna men nu vi ändå får lyfta jankonsolret så har det varit intressant där har vi fått ta dialogen väldigt mycket med på hög nivå och det har gett oss väldigt mycket i hur vi bedriver vår forskning, hur vi lägger in den typen av problematik och frågeställningar det arbete vi gör och det skapar också trovärdighet det måste vara mycket transparans i det här förståelse det är inte så att vi ska styra sig vår forskning och det känner jag inte att vi gör men det är väldigt viktigt med den här dialogen så jag till viss del näringslivet generellt men jag skulle personligen gärna se att vi och andra organisationer har den typen av mer om man säger nästan strategiska diskussioner med den typen av ledningsmål jag tror faktiskt och det är ovan att det är en bättre använt tid att ha det med ledningsgrupperna på grund av att där sitter problemen och där sitter de daglig dag så där sitter kunskapen så jag tror faktiskt att så kan det vara att ledningen sitter problemen jag tänkte en vältimad önskemål när valberedningarna just går in i sitt arbete nu och ska formera styrelserna för våren Lena jag tycker det är en jätteviktig koppling att samverka mer mellan både forskningen och de findings man kan få fram näringslivet men också den kunskapen som finns och mängder med specialister som finns inom den ideella sektorn som sitter med mycket sakkunskap och där tycker jag också om sista åren att väldigt mycket har hänt och samtidigt så får man ju också ha en, jag som sitter då ansvar för en hel del av de här forskningsprojekterna som vi är involverade i man får vara, ha en förståelse för de olika perspektiven då vi sitter och jobbar fram den här modellen med en katalog med vilka typer av sociala insatser förebyggande sociala insatser i vilka effekter till vilken när vi sitter med det perspektivet och vi blandar då från forskare och vi har kommunalråd där och vi börjar diskutera problem och vi håller på en halvtimme en prominent grupp och diskutera problem och så ställer jag en försiktig fråga är det någon som har löst där? Nej det finns inget forskarlag någonstans runt om i världen som har löst just den här frågan ja men eftersom inte det är fokus för vår forskning måste vi lösa den här då nej och så tar man det vidare, det är olika perspektiv så är det sådana omöjliga frågan och lösa den menas kommunalrådet som sitter där säger vilken insats ska jag göra i morgon för jag har nu ex barn som är på väg att lämna skolan utan godkända betyg vad ska jag göra, hur ska jag satsa mina pengar och får de där två värdena att mötas är otroligt fruktbart i vår styrs så har vi faktiskt i jasistyrs så har vi en tung företagsrepresentant Alan Pollack som tidigare var chefen och det är sitt management och nu är chefen Danmark, en av Danmark största pensionsbolag så att vi måste se åt två håll, det är det som är så viktigt det är en dialog det är inte vi i forskningen som ska komma och säga vad man ska göra men vi måste hela tiden ha en öppen dialog utifrån skulle man gärna se att styrs jag kommer ihåg när styrsen på juniorlivet liksom fick hicka när vi kommer och talar om för dem att en av våra viktigaste samarbetspartner är Greenpeace det tyckte de var jobbigt eller liksom inte jobbigt, men oväntat det är bra att skaka om lite grann vi ska börja avrunda den här diskussionen, vi hade en fråga till när vi plockar in dig också Tack så mycket Jens Brunner, jag jobbar för IY och jag vill passa på frågan här i menänta panelen på temat långsiktighet och då kopplat till investeringsbeslut, affärsbeslut på ledningsgruppsnivå i många fall nu har vi sett jättemånga goda exempel det är superviktigt och jag tackar för dem men den stora massan bolag kanske sitter med problemet, att det är två års återpartagens tiden och sånt som är gränsen för investeringsbesluten Hur tycker ni att man kan skapa på bredare front incitament för mer framåtblickande och lite med långsiktigare beslut Jag är säker på att jag förstår frågan på grund av att har liksom alla riktigt sett att kapital eller investeringar har varit, nu tänker jag verkligen hårt har varit liksom en faktor som har stoppat något många gånger det överdrivs liksom det där att det är en sån otrolig disciplin i allokering av kapital och det är bara efter räknemodeller och så vidare utan min erfarenhet är snarast att känns det här strategiskt rätt så gör vi det kapitalet får ju en hel del nu generaliserar vi ju vilt här men kapitalet får ju mycket kritik för att vara kortsiktigt också Ja, men jag tror i företag det här är att då många gånger att det överdrivs, att företag sitter och bara funderar på, nu ska vi investera när miljonen på förvar det så att vilken flera operationssverv ger bäst resultat och då kan du säga lite kort siktigt men idag är det mycket mer det här strategiska vad ger den här för strategisk nytta den här investeringen Lena, Emma och Johan också Jag tror att det är väldigt viktigt att lyfta den där strategiska nyttan målsättningen men också vara tydlig med vad det är för tidsperspektiv man har på olika insatser och vad duktig på att mäta och följa upp faktiskt hur ligger vi till nu så att man inte har någon form av så att man inte hamnar flummigt siktigt utan man faktiskt hela tiden ser till att styra och leverera mot ett långsiktigt mål som man också får en legitimitet i det man gör och jag har ju en liten förkärlek för att faktiskt att man ska då mäta och utvärdera effekter och koppla till ekonomiskt värde och det måste jag säga, det är för att min erfarenhet är att ledarskap oavsett om det är i offentlig idé eller i den privata sektorn alla faktiskt har en budget och alla insatser som ska göras som inte bara är enskilda projekt utan som är affärsategiska de kräver faktiskt planer, resurser och budgetar och då behöver man prata samma språk ekonomiska att inte ha värderat effekterna och insatserna vad gäller hållbarhet i dessa former av uttryckssätt och ramar, det kommer min erfarenhet konsekvent innebära en underinvestering och ett osynliggörande och dessa effekter och värdeskapande så jag ser att man kan få ganska mycket framgång genom att kunna prata om hur man värderar effekterna och resultatet och sen så måste man vara noga med tidsperspektivet men man kan vända på det lite nämligen att säga om det jag försöker återigen tänka igenom ett långt liv om jag vill att göra något så har jag fått kalkylen att gå ihop ja och jag önskade ju att jag kunde höra det ledarskapet men generellt så och det är ett väldigt modigt ledarskap men min erfarenhet utifrån att ungefär varit tredje svensk kommun använder sig av ideer för livets forskning och modeller kring sociala effekter och ekonomisk värdeskapande det är att de kan säga det med basen av att de har en ekonomisk uträkning som innebär jo men vi gör den här föräldrastödsinsatsen och vi vågar nu de här 10 miljoner kronorna i kommunen för vi vet att vi får det tillbaka med sunt och riktigt både mänskligt och ekonomiskt men du får inte berätta det för mina styrelser men du får inte berätta det för mina styrelser jag lovar Emma, flesta företag är långsiktiga jag håller med dig Markel jag tycker delar av finanssektorn är långsiktig delar av finanssektorn är inte långsiktig utan spekulerar och de försvårar för företagen att vara långsiktiga så att säga att allt kapital är kortsiktigt tycker jag är fel ja, finansmarknaden gör det svårare för företag att agera långsiktigt Johan Jag tycker den här frågan är spännande och jag vill inte prata så mycket om näringsliv för jag kan inte så mycket om hur näringslivet funkar men den är ju mycket större än den här frågan jag tycker man kan ställa den mer strategiskt över hur vi har tagit med samhällsutveckling nu blir det lite flummigt men varför slutade vi bygga tunnelbanan i Stockholm 1985 innan dess hade vi kunnat försvara det och sen har Stockholm vuxit mer än någonsin och vi har ännu inte byggt ut kollektivtrafik men vi kunde ännu göra det jättemycket under en period vad var det för beslut bakom att bygga bort slummen i Stockholm man satsade enormt mycket på offentliga investeringar vatteninfrastruktur att man byggde ut hela vårt elnät så många tyckte man var idioter från början att de här stora investeringarna som krävde väldigt långsiktig av en stund för hundra år sedan idag kan vi se många länder att man inte får till det det är ett styrt det vill säga att du kan bara bygga ut vatteninfrastruktur om du har en kort återbetalningstid vilket gör att människor inte får tillgång till vatten på samma sätt som man gjort tidigare så att det finns tycker jag en ganska intressant samhälls diskussion om det här med långsiktighet och där är näringslivet en del men jag stås ju av ändå hur fruktansvärt svårt det är att mobilisera de här stora investeringarna som järnkontoret talar om tillsammans med Per som handlar om de stora transformationer i samhället och där alla länder har ju den här problematiken och där finns det någonting fel i vår modell men jag har inte kompetens att moda det där finns det någonting att spana framåt jag tänker avslutningsvis att ni ska få lämna oss med den liten framtidsspanning vi har ju pratat mycket goda exempel och initiativ idag inte så mycket namngivna dåliga det ägnar vi oss inte åt men om ni tittar framåt nu vad är det som krävs för att den här utvecklingen har varit steg framåt vad kan näringslivet och akademin göra för att det verkligen ska hända någonting på bred front nu Emma vad är det viktigaste tror du återupprepa då kunskap i styrelser i ledningsgrupp och hela tiden utgå från sin egen affär och inte börja med att köpa in ord jag tror vi måste nå ut på ett helt annat sätt i samhället och se att det här blir en fråga som verkligen de stora massor som alla människor känner att de kan ta del av fler Trumps Brexit och Le Pence då kommer vi inte att kunna bygga ett hållbar samhälle för att få vi den typen av politik som dominerar då kommer vi inte ha kraft framåt att driva där har vi jättemycket att lära akademi vi måste lämna våra ivory towers vi måste sluta att bara bara en liten elite som pratar om de här frågorna och istället visa att det här är en positiv utveckling för hela samhället och det kommer tillbaka till din fråga med långsiktighet och att se för er jag tycker den här med investeringsfrågan sätter lite huvudet på spiken där det är att stå upp för de här långsiktiga investeringarna där man också kräver faktiskt samverkan vi investerar stort i infrastruktur vi bygger snabb järnvägsspår vi investerar till och med driften och snabb tåg det hade ju varit jättekul om vi hade gjort det här i Sverige, nu gör vi det i Frankrike och får en god långsiktig förtjänst för det vi känner att det också är långsiktigt hållbart miljömässigt det är kul om svenskarna hade fått åka fort utan att vi har åkat till Frankrike men det säger någonting om att vi måste också öppna upp för de här lägerna våga samarbeta över gränserna och vara tydliga med och transparenta med hur samarbetarna ser ut vad resultatet blir och också säkra långsiktigheten och vill man ha långsiktiga investeringar då kan vi inte bara vara omhullande kring indexfonder som är i sig kortsiktiga då måste vi prata om andra sparlösningar som i sig är långsiktiga och ett långsiktigt kapital och där har vi väl mycket att önska för där saknas incitament idag för långsiktigt sparande för vill du ha långsiktiga investeringar krävs också binda pengar långsiktigt för du tar inte att sälja över en dag ditt innehav i en järnvägsräds för snabb spår. Det får bli nästa seminarium helt enkelt för det är uppenbart att vi har mycket att prata om där. Mike vad säger du? Jag tror ju att underskatta inte symboliska handlingar och symboliska uttalande som kan följas upp av konkreta handlingar. Jag tror till exempel detta med infrastrukturbyggnation med mod. Hade man försökt räkna hem eller sundsbron och räkna hem allt möjligt hade du aldrig byggt. Det är därför som jag tror att man måste våga att vissa saker vet man inte om det kommer räknas hem men jag är lite naiv tycker att nästan all infrastruktur betalar sig på sikt. Det kanske är bättre så här mycket infrastruktur i förhållande till BNP ska vi alltid ha för då hjälper man politikerna att det inte hela tiden försöka sjussade till nästa generation utan våga och det gäller företag också att det är lite det här våga det här modet men då måste modet lite stöttas från hela samhället för att få man för ofta stryk i modet då drar man sig tillbaks och då har du och dina kollegor en roll där också att ha fram de positiva och inte bara vinkla det negativa utan äckna stötta och titta vad de gör. Nu är vi tillbaka i det här järva ledarskapet där vi började Johan. Nu har du gett prov på hur mycket modigt ledarskap Michael har du alltid varit så här modig eller är det någonting som kommer med åldern? Eller säger erfarenhet kommer ju i ålder och det hjälper ju om man har en hyfsad trygghet i sig själv från början men absolut har det här kommit med tid och erfarenheter och lite sätt och lite distans till det som man tyckte var så otroligt allvarligt och noggrant när man var ung kan man liksom säga nu, what the heck, det är inte så mycket pengar. Perligt. Det tycker jag får bli en alldeles utmärkt det är nog den bästa closing line jag har haft faktiskt på ett seminarium det var väldigt bra. Nu får ni gärna prata vidare och äta en vegetarisk lunch här utanför tillsammans med oss, då tackar vi Michael Traskov, Lena Hög, Johan Kylonsjärna och Emma Iris, stort och kvart för idag. Tack för idag.