 Det er nok kvinderne, der er mest glade ved den nye grundlov, for mænden er det kun udvidelse. For os er det det hele. Sådan lød ordene fra kvindessags forekæmperen Utah Boysen Møller her på Himmelbjerget den 7. juni 1915. Og kvinderne, ja de havde faktisk en særlig grund til glæde. Dagen for inden var grundlov nemlig blevet ændret, og danske kvinder havde endelig fået valgret til folketinget. Når vi nu om lidt skal hen på bjerget og plante et eget træ. Kort eftertalen blev spaden stået i jorden, som nye året gjorde det over 30 andre steder i landet i de dage for 100 år siden. 30 såkaldte kvindeae blev nemlig plantet rundt om i landet, som symbol på kvinderne sejre. Og netop den historie om kvindeaeene ved PHD-studierne Astrid Elkar Sørensen her en hel del om. Dels så plantede man en e, fordi det var 3 og 3. Det er et symbol på noget, der er levende, som konstant vokser, som har stærke røder tilbage i fortiden, men også vokser ind i nutiden og bliver ved med at sælge nye skud. Herudover har man i Danmark en lang tradition for at plante eget træer som mindesmærker. Og netop Himmelbjerget er faktisk fyldt med mindesmærker over stemmeratten. For eksempel blev det berømte torren på Bjerget opført til mindre om grundlovn i 1849. Og derfor takker vi mændene på denne dag. Uden dem kunne vi jo ikke have fået den. I Allers kom tilbage til 1915 og Jutta Bøysen Møller's tale. Hun takkede mændene, men hvad var det Ellers for en tale hun holdt? Det var på mange måder en tale, som var meget klassisk for den tidets borgerlige kvinder, der deltog i politisk agitation. Det var en tale, der tog udgangspunkt i den personlige oplevelse. Bjørn så en sag en gang til mig. For Møller, vi må have kvinderne med om det gode i verdenskesejre. Grunden til, at Jutta Bøysen vælger at holde lige den her type tale er sådan synevis, at hun netop vil slå på en særlig kvindelighed og en særlig kvindelig bidrag til dansk politik. Men vi har noget som mændene ikke har og som ikke kan undværes. Værken i det lille eller store hjem Danmark. Det er hvor kvindelighed, måderlighed, mildhedsmaesteten som grundvis sier. Det er en gave fra den store mildhedsmaestet, heroventil. Og kun når vi tager ham med, kan det gode i verdenskesejre. Om det gode så har sejret i verden her hundre år efter mildhedsmaesteterne fik stemmerat. Ja, det kan man jo diskutere. Mennesmærket til gengæld, kvindeen, er den trives fremragende her mellem lejende børn på himmelbjerget. Sådan er det ikke gået alle de andre kvinde i rundt om i landet. Blandt andet var der kvindeen, der blev plantet i Torsing som ret hurtigt efter, at man havde plantet den her e-gik ud. Og der opstod simpelthen historien om, at grunden til det her e-etræt gik ud nærmest med det samme, hvor fordi at mænden i byen hver natt snæser ud for at tisse på træet.