 Pozdrav svima, moj im je Dražan Lučanin, ja sam novih predsednog pjeća Gradské četvrte Čermomerec, to je jedna od 17 četvrti u Zagrebu. Usto sam u radnu skupini za digitalizaciju u Gradskoj upravi, gdje pomažemo, ajmo reći, u modernizaciju i reformiji Gradskog IP-a. Jedan od projekta na kojima sam radi, o kojima ću sprićati, nešto je projekt otvoreni zrak, to je projekt koji smo pred nekoliko mjeseci lansirali u Gradu Zagrebu, kastnije drugim gradovima u Splitu Rijeci, gdje smo u stvari proširili postojeću mrežu mjernih stanica kvalitete zraka i dodali neke nove stanice, to je smjerni uređaj koji podpuđuju tu mrežu. Tima smo s jedne straneh ili ukazati na to da postojeće mreže mjerenje kvalitete zraka su malo ajmo reći fragmentirane bile, postoje četri paralelne mreže koji nisu na jedno mjesto bile dostopne. Našem projektom smo dve mreže spojli, ajmo reć jednu najveću koja je postala u Zagrebu i našu vlastitu mrežu kako bi u objedinjenom i laganom pregledu zakorisnikom mogućili da imam obitelu i na laptopima mogu vidjeti u kratko kako je kvaliteta zraka taj dan. Znači otvoren iz raki je responzivna web aplikacija. Kad smo radili projekt ili smo dostav brzo lancirati nešto što je građanima korisno, tako da smo napravili projekt kao web aplikaciju koji ljudi mogu otvoriti onda i na mobitelima, znači prela godi se ekran tako da je lako pregledane i na mobitelu postoje i mobil na aplikacije za zličen svrhe, tako da postoje mogućno zdanje k proširenja sustava da recimo ljudi dobiju notifikacije, obavijesti kada recimo treba je bito prezni i malo ili pokluša, ne znam, ne provoditi puno vremena vanija ako se radio asmatičarima ili ljudima kojima je problema sa disanjem, ali kako bi reko, već u ovoj varianti li je to web aplikacija je korisna za puno građana i znamo da je puno ljudi koriste. Jedan bitan element tog projekta je bio uklučivanje građana u svojim naseljima, znači omogućili smo volanterima u domljavanje tih mjernih uređaja, tako da rupe, ajmo reći, u toj mapi pokrivenosti mogu proširiti sa uređajima koje onda posavio na svojim balkonima, u svojim vorištima kako bi, ajmo reći, dobili bolju sliku kakav zraku bišu. Kvaliteta zraka u punog radova je bitna tema, javnozravstvena i okolišna. Kvaliteta zraka u Zagrebu je generalno dosta dobra za razlik od nekih radova koji su više kotlinama. Doduše kao punog radova zimi se radi anticiklone, puno tog smoga koji je pojačan radi ne samo prometa nego i grijanja ku čanstava, taj smog bude zarobljen, tako da bude više tih sitnih čestica u zraku. Naravno tu sviti dodatni indikatori pomažu i informirati javnost i pokazati važnost, ajmo reći, reformaciji tog sustava i prijevoza i grijanja, prelazak na obnovljive izbore energije, znači smanjenje fosilnih goriva, pogotovo ako govorimo grijanju na drvnu građu koji najviše zagađuje, koji velik uzračnik, ajmo reći, tog one čišćenog ziraka koji zimi će, ove bude prisuka. Bok, ja sam Sarak Baron Berljević, bavim se dizajnom digitalnih alata i straživanjima o korisnosti, pristupačnosti digitalnih alata. Kad pogledamo digitalne alate koje je do sada gradska vlast koristila, oni su vrlo nepristupačni, vidi se da što se dizajna tiče da nisu dizajnirani sa koristnikom, odnosno građani na okrajnim koristnikom na umu. Ono što digitalizacija može pridođat gradu je, bude to da građani budu ažurno informiranje o tome šta su dašavu o gradu, da te informacije dobivaju stalno i bez ovisnosti o tome kako je način mediji prenosi te informacije. A zdruga strana da je i grad ima povrata informaciju od građana. Da građani akcijno mogu sudjelovati i govoriti šta je mi zapravo bitno u gradu i šta ih muči šta bih tjeli promijeniti. Primjer i tih digitalnih alata za tu dvojspjenu komunikaciju između građanske vlasti i građana su otvoren i proračun. Partice je pativno buđatiranje koje je u planu da se radi zinemijestnih odbora. Znači gdje je kao građanin mogu predložiti stvari i za koje bih tijela da se potrošili lokalni buđet. A moje su građani mogu onda vrlo jednostavno up, vote, down, vote koje su njima bitne teme i na taj način da proskupo dolazimo do toga koji su neki prioriteti mjestmu odboru iz respektive građata. A vidimo da i informacije koje o tome šta se dašavu mjestnim odbora i šta se dašavu o gradskoj skupštini, da nisu prezentirane na način da je to transparentno građanime. Te onda, kako bi i občin mogu pratiti to šta gradska olazda radi i imati svoje mišljenje o tome, ako zapravo nezmno temaju čega se donose odluke i kako. Zrasparetnost informacijama je kao građana osnažuje da stvorim mišljenje o tim temama i da glasim za one predstavnike koji odgovaraju ono me što je meni bitno. Ono što je isto bitno rečko digitalizacije, da se ne može samo sa stvarenjem digitalnih alata postiči ti ciljavi koji su vezi s digitalizaciju. Što je, recimo, aktyvacija građana i transparentnost je cilj, a digitalne alat neme tu samo alat koji nam pomaži da, ili sredstvo koji nam pomaži da postihnu te cilj. Ali su potrebne i edukacije i to da se građane informiraju mogučnosti tih alata i da se oni stvarno ažuriraju sa informacijama i da se ti proces izvršavaju do kraja. Znači kad se nešto iz glasa putem digitalnog alata, to se taj proces stvarno privede kraju i da se vidi rezultati tova.