 Hans excelense kræver jo hans Friedrich Strohense. I Aarhus af reformatoren, livlægen og dronningeforføren Strohense vagt til livet for at deltage i en festival, der sætter fokus på 1700-tallet. Det er folkeunastiet i Aarhus, der sammen med blandt andre Aarhusunastiet arrangerer århundres festival. Et kæmpe arrangement med næsten 200 oplysende og underholdende indslag. Grave Johan Friedrich Strohands høje velbovenhed Grave Johan Friedrich Strohense, tak. Hvis vi ser på Strohenses eftermeldige Danmark Men hvorfor skal vi overhovedet høre om 1700-tallet i dag? Det skal vi fordi, at vi gerne vil fokusere på en periode som er rigtig spændende og grundlæggende for hele vores samfund i dag. Hvis vi ser snævret på, hvad er grundideerne i vestens moderne verden eller det, vi kalder den moderne verden, så er der ingen epoker i historien, der kan konkurrere med 1700-tallet. Der formuleres en række nye idéer om personlige møndighed, om selvbestemmelse, om demokrati og menneskerrettigheder. Århundres festival er en folkelig vidensfestival og er på den måde et perfekt eksempel på, hvad folkeunastiet kan. Vores ambitioner er at være bendelet mellem al den spændende forskning, som er på universitetet, og så de kulturelle institutioner, som ligger i Aarhus. Et eksempel på det er de historiske talkshows. Kan de gætte med det her? Nej, jeg kan se, hun skiller. En helt ny formedlingsjange. Hvad man nu ser på mig, men hvad de så på, som lege? Hvad var så det store problem? Det var især hans ordentlig, der trættede krav under, gjorde ham modløs. Ja, det er muligt ved at morsomt, men det er at være, når man står i det. Det er et formidlingskoncept til at formille noget om historie, som det siger. Og så er jeg så lånt, hvad skal man sige, inspiration fra de talkshow, vi kender her dit liv og hvad vi nu ellers har. Og så smider vi en historisk person ind i en moderne talkshowskram og konfronterer ham med Ness Krause Kære, som er et politisk journalist. Og så bliver den her historiske person udspurt om ting, som knytter sig til den historiske personens liv og gærning. En af de ting, Strugens er mest kendt for i dag, er hans erotiske udskarrelser med dronning-kaveline Matilde. Men i følge ham selv, var han nu mest optaget af dronningens sundhedstillstand. Mange troede, at hun var syg, men hun fejlede ind i det eneste, der skulle til for at give hende oppe at rive med bimæls. Ja, altså motion. Men som i alle gode talkshows er der ikke langt, vel om glæder og såre. Bøden løfter ryksen, hooker, blodet sprøjter, folk i uplevelser. Strugense gik i døden med oplysningstanker om bl.a. at reformere staten og sikre større personlige frihed. Men hvad ville oplysningshodpersoner sige, hvis de så dagens samfund? Jeg tror, at langt de fleste af dem ville sige, det var ligegått grov, at det kunne løft. Men vi kan jo også bare spørge hovedpersonen selv. Ja, det er sand i en råde psyk. Det er en skam, men jeg skal tilbage i kravlingen, der er nok et så fatt på.