 Nu står vi på Arlanda, Terminal 2, på väg till Kanada nu. Där vi ska vara först ska vi åka på två- dagars kompferens ur folk. Jag hoppas att den här resan ska ge oss en väldigt stort utbyte. Jag förstår hur andra har det och hur man kan hantera de här processerna- och kanske lära oss vad vi bör implementera i Sverige. Vi har testat både att inte vara med i miljökonsekvensbeskrivningar- och att medverka, och där fortfarande så har det inte gjort nån skillnad. Så det hade varit otroligt nyttigt att lära och rikta och se hur man hanterar den här processen i andra länder. Och kanske är någonting man kan sätta hårdare press på på svenska myndigheter- att så här ska det skötas. Det här är ett fungerande sätt. Det är förhoppningen. Sverige har, eller både svensk och internationella lag- skyldighet att främja samernas intressen. Men när man gör miljöbedömningar, för till exempel gruvdrift eller vindkraft- har samerbyar i praktiken mycket begränsade möjligheter att påverka. De konkurrerande behoven om betesmark för samernas renar och mark för bolagen att exploatera- leder ofta till så komplicerade konflikter att ärendena hamnar i domstol- vilket blir både dyrt och för senare planerade byggen. Andra urfolk står inför liknande utmaningar- och nila åktet i Kanada för att lära sig mer. Och det finns rätt viss del av flera olika mörk- och som vi oss att bo i. Om man ser, det är ett belötsligt med att man är tydlig på- och om man är inte tydlig på att vi ska deras. Det är ett belötsligt med att man inte tar att vi ska vara. Därför är det bara så en del av det. Det är ju en del av vad man tror, eller vad man tror. Om vi inte har tid att ta med oss så är det en del som vi inte ska säga. Om vi inte har tid att ta med oss så är det en del som vi inte ska säga. Bolagens exploateringar har i många fall negativa effekter. Men det finns också mycket att lära av internationell praxis. Ufolken i Kanada berättar om hur myndigheter kan förbättra dialogen och hur miljöbedövningarna kan användas proaktivt. Folk kan inte bara förbättra, men använda de för att förbättra ekonomiska förhållningar. Vi har jobbat med många första nationer i Kanada, i den enviromöjligen. Och mycket av arbetet har varit utgående av Indie-kommuniteten för att inte bara förbättra sig i den enviromöjligen processen, men också träffa många av sina strategiska nivåer i terms av att förbättra och implementera sina aboriginer och trakter. Och så många av arbetet som vi gör är kommunerad studier. kommuner kan använda det, använda det att behandla sig om det, inte bara för att förbättra starka integreringar av de städer och intressen, men även om regeringen inte har med kommunerad studier att förbättra sin tillgängliga av en tillgänglig aktie med regeringen för att inte aktiera i de födelsedeliga flesta intressen av nationen. Vi har utgått det här medan vi håller på med det. Inte bara för ett projekt i tiden- men för att se bra strategisk värld av hur nationen kan utveckla sina ställningar. Det som vi har hört idag, och de berättelserna som jag blev i delgivna härifrån- hur det fungerar här är, med de här Green Nations är ju det viktigaste. Man måste enas, för när de började förhandla så var ju alla utspridda. Det är alla sina egna tankar och egna funderingar. Man måste enas för att tillsammans orka och trycka mot staten för att förändra förutsättningarna helt enkelt. Och sen då kunna sätta sig ner och förhandla också på att driva igenom sin fråga på ett mycket bättre sätt. Det är ganska tydligt att det är stor skillnad på behovet av markanvändning. Det skiljer sig ganska stort, men fortfarande så har vi samma tankesätt. Det är naturen och det är miljön och sammanhållning, alltså den traditionella levnadssättning som är det viktigaste att bibehålla och utgå från den utgångspunkten i alla förhandlingar. Även i Amazonas har urfolken insett värdet av att mobilisera och stå starkare tillsammans för att kunna förhandla med industrin kring riktlinjer som överensstämmer med internationella normer. Vi har en jobb i de senaste tiden i Brasil i perspektivet av att bygga en dialog med de stora och stora förhandlingar som är förhandlingar. Det är ett process som vi, i och med vår organisation, En koordination av organisationer som är individer i Brasilien har beslutat som en prioritet i en stor samarbete och pratar om vår proposta. Det var när vi började säga att det inte är bara dialog. Det är viktigt att vi konstruer något på paper. Det är viktigt för oss att orientera oss. Tidigare att orientera oss än att orientera dig. Det var så att den här seminären var viktigt för att konstruera dessa propostar som resultat i dessa propostar av konstruktion av direktriser av relationer med företag. För oss är det en stor förhållning. Det var inte lätt, men vi desistiserade inte. Det var en period med mycket attens. Men vi visste hur viktigt det var att förstå att vi var bäst av dialog och att det var en process av konstruktion. På renäringens viktiga marker ökar i dag ständigt på ovan av att bygga vindkraft och att öppna gruvor. Sedan början på 2000-talet har antalet vindkraftverk ökat från 50 till mer än 900. Och mark beviljad för gruddrift har ökat från 11 000 till 18 000 hektar. Det är två koliderande riksintressen där den svenska lagstiftningen ger samerbyarna mycket begränsade möjligheter att påverka. Men om man lär av internationell praxis går det att göra mycket för att hitta hållbara lösningar för alla parter. Innan reflektioner egentligen överhela de här tillställningen och över de här konferensen är egentligen två saker. Dels är det väldigt hårt fokus på hur man ska hur impact assessment alltså hur de ska bli, mkb-erna ska bli bättre man ska väga in kumulativa effekter man ska ta in klimatförändringarna på nåt vänster man ska integrera samhället och hela kittet Local community ska få sitta och säga och i hela inte bara en separat så som jag har förstått är att det här görs inte det som vi gör hemma en separat i renäringsanalys och hur folkens frågor är inne i alla delar i mkb-processen och pittar och det vore ju någonting som skulle vara väldigt bra och få till på hemmaran också men vi måste backa tillbaks i det läget att vi har rätt att säga ja eller nej till exploateringen först.