 Isten hozta önöket Magyarországon, amely méltó vendéglátója lesze nagyszabású konferenciának. Nagy öröm számomra, hogy itt Budapesten adhatunk otthont egy ilyen legkevésbé sem mindennapi tanáskozásnak, ahol az infokommunikáció jövőjéről beszélhetünk egy olyan sektor kilátásairól, amelyben nekünk magyaroknak nem csak a múltban voltak kimagasló eredményeink, de ma is hazai pályát jelent a magyarok számára. A világhírű magyar tudósokat talán nem kell bemutatnom, csak megemlítem őket. A nem Euklideszi geometria megalkotói Bójai Farkas és János, Erdős Pál, Naiman János, Kemén János, ők azok a magyarok, akik hozzájáróltak ahhoz, hogy az infokommunikáció tudománya ma ilyen fejlet lehet. Külön kiemelen Puskás Tivatart a modern infokommunikáció egyik szülőadját, a feltalálót, akinek azt köszönhetjük, hogy mi magyarok ott lehettünk, az ENSZ nemzetközi távközlési egyesülete előgyének alapítói között. Puskás Tivatart a 19. század végén feltalálta és megépítette a telefonhírmondót, és ezzel az emberi kommunikáció egy új korszakba lépett, és megszületett egy vadonat új gazdasági ágazat. Tisztelt őgyém és uratim láthatják, hogy középeuropa egyszer már komoly szerepet töltött be a távközlésben, és mi úgy hiszük ma jó esélyünk van ismét, hogy ott legyünk az élbojban. Magyarországban legalább olyan büszke lehet arra a szerepre, amit matöldbe az infokommunikáció a sektorban, mint arra, amit a múltban vállalt. Ritkán beszélünk erről, többszó esik a kulturáról, a sportról, az ország párhatlan mező gazdasági adottságaíról. Ritkán beszélünk arról, hogy okunk van, büszke lehessünk arra, hogy az Európai Unióban nálunk felődik leggyossabban a digitális gazdaság. Úgyállal a helyzet, hogy ma már a nemzeti ösztermékünk körülbelül 21-22 százalékát ennek a sektornak köszönhetjük. Ez azt jelenti, hogy a digitális gazdaság súlyja a nemzet gazdaságon belül erősebb, mint az Európai Unió átlaga. Magyarország egy 10 milliós ország, ez a sektor összesen 400 ezer embernek ad munkát, és ez a foglalkoztatottak 15 százalékat jelenti. Ezzel az értékkel az Európai Unióban Írország és finország mögött a dobogó harmadik fokánálunk. A teljes exportunk több mint 8 százalék a származikinden, és a kutatási fejlesztési ráfordítások terén is jelentősnek mondható a 10 százalékos részarány. Tisztát, hogy én és uraim láthatják, hogy ez az ágazat már most komoly teljesítmére képes itt középeuropában. Amikor középeuropáról beszélünk egy olyan térséget említünk, amelyet illetően konszenzus van arról, hogy az Európai Unió következő egy másfél évtizedének és növekedési motória lesz majd. Mindennyiel arra mutat tehát, hogy középeuropa szerepel digitális gazdaságban felérték elődik majd, szabad tehát gratulánom a helyszín kiválasztásához. Tisztát, hogy én és uraim önök is érzékelik, ha másból nem hát ebből a kulturális bemutatóból, hogy a világban elemi változások indultak meg. Nem csak a felszínen, hanem a mélyben is megváltozik minden. Alapjaiban alakulát a gazdaság, megváltozik a különböző térségek helyzete és húja. Nem csak informatikai, üzleti, vagy politikai átrendeződésről beszélhetünk, hanem egy teljes paradigma váltásról, amely megváltoztatja az életünket. A 21. századipari forradalma a digitális gazdaságban megy végbe, és ippen itt zajlik le a szemünk előtt. Ahogy pedig a korábbi ipari forradalmak, ugye a mostani is megváltoztatja körülöttünk a világa arculatát. Meggyőződésem, hogy a mostani konferenci a részcevőit, a világ legkülönbözőbb tájajíról, éppen a változás iránti közös felelősség gyűjtött egybe. Talán ezért is választották motóul, a jobbat és gyorsabban. Kérem gondoljanak arra, hogy egy csúlyos gazdasági világválság után lehetőséget kaptunk a jobb életminőség, a nagyobb versenyképesség és a fenntartható fejlődés megteremtésére. Mind ezt a digitális gazdaságon keresztül csak rajtunk áll, hogy élünk-e ezzel az esélyel. Tisztát, hogy én és uraim, a modern világ gyorsváltozása kihívás elé állítja a demokratikus politikai rendszereket is. Legyen szó akár a modernkori népfándorlásról, vagy éppen a világ gazdaság digitalizációjáról. Nehéz összehangolni a gyorsváltozás iránti igényeket és a demokratikus döntéshozat a lehelveit. Pedig mindenki azt szeretné, hogy ha változások gyorsak lennének, mélyek lennének és javítanának az emberek életminőségén. De hogyan lehet mindezt demokratikusan? Hogyan érhetjük el, hogy az emberek ne érezzék úgy, hogy a világ fejlődése kicsúszott az ő ellenőzésük alól? Valószínűleg csak úgy, hogyha meghalgatjuk őket. Tisztát, hölgyeim és uráim Magyarországon az elmúlt időszakban a demokratikus kultúra részévé vált, az a konzultációs rendszer, amit nemzeti konzultációnak nevezünk. A legrehezebb kérdésekben is megkérdezzük az embereket arról, hogy mégis milyen irányú fejlődést látnának szívesen. Meghaggatjuk őket, mi előtt egy az ország srategiai érdekeit és érintő fontos döntést meghoznánk. Tisztát, hölgyeim és uráim, épp a napokban zártuk le az internetről szóló magyar nemzeti konzultációt. Azt vártuk az emberektől, hogy agyanak világos válaszokat a fejlődés irányára vonatkozóan. Mégis hogyan képzelik el a digitális gazdaságban rejlő lehetőségek kihasználását. A válaszok, amiket kaptunk talán tanulsága a szolgálhatnak mások számára is. Össznépi demokratikus akarat magyarországon, hogy az internet legyen mindenki számára hozzáférhető és elérhető. Elérhető és megfizethető. Ezért indítottuk útjára a digitális magyarország programot, amelynek segítségével 2018-ra minden magyar háztartás számára elérhetővállik a széles sávú internet. Konzultáció második legfontosabb állítása úgy hangzik, hogy az internet és a digitalizáció az oktatásban kapjon az eddigénél sokkal nagyobb szerepet Magyarországon. Megiskeztük tanrgendjeink átalakítását. A magyar emberek harmadik javaslata úgy szolt, hogy a gyermekek védelmél szolgáló szabályok és intézkedések betaltás a szigorúgyan. Hiszen, amit egy közéleti szereplő könnyen elbír, hiszen hozzá tartozik a szakmájához, az egy gyermeke számára talán zaklatás cselent. Mindannyian nagyon jól tudjuk, mit kell tennünk, ha azt látjuk, hogy a gyermekünkbe belekötnek az utcán, vagy a játszótérel. Viszont jóval tanástananabbak vagyunk, hogy miként védjük meg őket a virtuális világ közösségi tereitől, ha ott őket veszély fenyegeti. A negyedik következtetés, amelyet a magyarokkal való konzultációból levonhattunk úgy hangzik, hogy a hazai vállalkozások digitális fejlesztését kiemelten támogassuk. Ebből a svedégeink itt van, hova fejlődnünk. Magyarországon jelenleg is szükség van jó pár ezer új és exportképes, kis és közepes vállalkozásra, és körülbelül tíz ezer fiatal új mérbnökre és informatikusra. Nem egyszerű dolog ezt a hiánypótolni. 2010 óta 16 milliárd forinti támogatással több mint 1100 vállalkozás informatikai fejlesztését segítettük elő. Ezt az összeget a következő években megfogjuk nyolcforozni, és 130 milliárd forintot fordítunk, az infokomunikáció fejlesztésére, ami azt jelentőj mint egy nyolc ezer területen dolgozó céget támogatunk majd a következő öt évben. És végezetül tisztelt hölgyeim és uraim egyértelmi volt a Magyar emberek állásfogalása atekintetben is, hogy a multinacionális cégek vegyékkirészüket a digitális gazdaság fejlesztéséből és a köztherviselésből is. Valjuk be ez egy kényelmetlen kérdés, és sok féreértéssel ad alkalmat. Magyarországon azt szokták mondani, hogy akinek sok adatot attól sokat is várnak. Azt a lovat fogják leggyakrabban a szekérelé, amik a legjobban húz. Ehhez azonban, már mint, hogy ez így legyen szükség van arra, hogy a digitális gazdaságunkból hasznothúzó tengeren túli válatok is hozzájáróljanak a szektor növekedéséhez. Mi abban hiszünk, mi egy olyan gazdaságban gondolkodunk, amelyikben mindenki egyenlő esélyel elindulhat, és egyúttal mindenkinek azonosak a köterezettségei is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim, van még egy terület, ahol Európának sokat kell még tenni es, Magyarországon is sok még a teendünk. Az Európai, Polgárok és a Magyar emberek joggalvárják tőlünk, hogy eredményt érdjünk el az elektronikus ügyintézés mindnél szélesebb elterjesztésében. Tisztelt Hölgyeim és Uraim, Magyarországon nagy programokat indítunk annak érdekében, hogy 2020-ra az állami szolgáltatások mindnél szélesebb körét digitalizálhassuk. Tisztelt Hölgyeim és Uraim, milyen tisztelt Föltitkár úr, az itu konferencia és kiállítás megszervezésével Magyarország ismét leteheti a névjegyét a digitális átalakulás mellett. Mi azt hiszük, hogy a digitális Magyarország programunk igazi Európai sikertörténet lesz, és sok tanulsággal szolgál majd nemcsak a magyarok, hanem a világ összes érdeklődő országa számára. Köszönöm, hogy eljöttek Magyarországra, köszönöm, hogy vendégül láthatjuk önöket Budapesten, kívánok önöknek jó tanáskozást és hasznos időtörtés itt Magyarországon. Köszönöm, meg tisztelő figyelmiket.