 Flere end 130.000 studerende har igennem nogerne færdig gjort en uddannelse på Aarhus Universitet. Hver især er de startet på deres universitetsuddannelse med en drøm om at udvikle både sig selv og det samfund de er en del af. Hver især er de dimiteret med solide redskaber til at realisere den drøm. Selvom hver eneste alumne fra Aarhus Universitet har sat sit eget aftryk på verden, så har enklere af dem alligevel formået at sætte et større aftryk end de fleste. Derfor har Aarhus Universitet hvert år, siden 2008, udnævnt en æres alumne i forbindelse med årsfesten. Hans kongelige højhed, kronprins Frederik, var vores første æres alumne. Og sidste år blev Legos amistrerende direktør Jørgen V. Knudstorp en del af selskabet. Alle de nuværende syv æres alumner kan ses afbillet på billederne i Aarhlands vindfang. Og i dag får de selskab af en ordne kollega. En person, der igennem sin karriere har sat og stadig setter sit ur om tilslige aftryk på dansk og internationale erhvervsliv. Aarhus æres alumne blev kandidat i fysisk kemi i 1988 og ligskjent i organisk kemi tre år senere. Efterfølgerne, videreuddannet, hans egen formarketinger, arbejder sig op i rækkerne hos Løvens kemiske fabrik. Den dybe naturvindskab i faglighed og en stærk forståelse for markeder, har Aarhus æres alumne formået at blande til en enorm, meget effektiv cocktail. Indsignet i forskningens vildkorre og ikke mindst forståelsen for at innovation kan kräve tid og omveje har haft store vætter i hans karriere forløb. I 1993 overtog han ansvaret for sal og marketing i Kohleplast og kun to år senere blev han ansat som administrerende direktør samme sted. I de efterfølgende 13 år stod han i spidsen for en enorm udvikling, hvor man seks stoppede omsætningen og førte virksomheden helt op i den internationale elite. Ligesom han bevarede sin ydmyghed og sin utroligt høje arbejdsmoral, så bevarede han også sin tilknødning til Aarhus Universitet, hvor han gav med 10 år, hvor jeg ångerede professor i Anvendt Chemie. Efter tiden hos Kohleplast har dette års æres alumne gjort bestyr til sig arbejde til sin levevej. Her har han sat samarkante aftryk i for eksempel Novor Nordiskfonden, Industrinens Fondt, Daniscus, DTU og Rambølgruppen. Årets æres alumne har igennem hele sin karriere demonstreret et højt ambitionsniveau, et bredt fagende talent og en enorm arbejdsglæde. Det er mig en stor glæde at kunne afsløre, at Årets æres alumne 2015 på Aarhus Universitet er sten Skyby. Sten med lovenlige slutter til mig. Kære Sten, et hjerteligt og velfortjent tillykke med hæres bevisningen. Jeg er glad for at du i dag slutter dig til krisen af æres alumner på Aarhus Universitet, og jeg nu inviterer dig til at indtage talerstolen. Kære Minister, mine damer og herre, allervist vil jeg gerne sige Aarhus Universitet, mange tusind tak for den store ære og anerkendelse, som udnævnelsen til æres alumnære. Og tak til rektor for de ordentlig pæne ord om mig og begrunnelsen for universitets valg. Mit årskort nummer var 2,001, og når man betænker hvor mange kandidater og PHD'er, der er udklækket siden, så bliver man en smule ydmy. Mange fremragende mennesker kunne have været valgt, så derfor er det med stor stolthed, at der står her i dag. Tusind tak for æren. Som vi hørte, så bliver jeg den otte æres alumne og Aarhus Universitet har glædet mig ved at bage på mig, og det glæder mig særligt, at det bliver mig, der bringer kemien ind på den rangliste af personer, vi har set her. Vi har fremragende økonomer og mange andre fag repræsenteret i de tidligere år, men uden naturvidenskaben og kemien ville vores samfund jo ikke være det der. Det er på en måde skræmmende, at det er 43 år siden jeg startede på Aarhus Universitet. Det indikerer jo også, at der var en utrolig mængde af erfaringer jeg ikke havde med mig dengang. Godt nok havde jeg aftjent min verneplikt og været blevet uddannet reservhus her, og derfor var jeg et par år ældre end mange af mine studiekammerater. Jeg troede jeg var mere mod en, men ældre det var jeg i hvert fald. Hvorfor valgte jeg så Aarhus? Jamen simpelthen, fordi mine tre større brødre og alle liste i København, så det skulle jeg ikke. Når det er sagt, så vil jeg tilføje, at jeg i min studietid kom til at sætte otroligt stor pris på Aarhus og Aarhus Universitet, og især deltid, når jeg cyklede oppe i Jordensgade hver morgen, kunne se indover kamphus og nydelsynet af velplejet smukke bygninger i en harmonisk park. Natteliget langs med åren og i skolegade var allerede dengang navnkundigt, så jeg vil sige til Aarhus og Aarhus Universitet, det har været en fantastisk rejse for mig. Mit studievalg var baseret på at holde alle optioner åbne, så jeg valgte at starte på matematik og fysik, men ledt hurtigt det nederlag at erkende, at matematikken, som jeg havde været god til i gymnasiet, ikke mindst, fordi jeg sad ved siden af klassen kinesi på området, ikke ragte til Algarbrøndens mysterier, så jeg valgte om, og det blev kemi og fysik i stedet. Det var heldigvis før fremdriftsreformen, så mine 6 års studietid på kandidaten mod den normerede fem blev ikke bemærket. Og jeg vil godt, man skulle tro, det er jo bestilt arbejde, det er det ikke, men det er efter min mening forfejlet, at dans politiker vil tvinge de unge studierende til at færdige, der er studiet brugt kort tid. De unge i dag har lige så meget som tidligere brug for fordybelse og erfaring på mange fældre for at blive gode samfundsborger. Slippnings-tænkliggørelsen har vist tillid til, at de unge også ønsker at blive færdige at komme videre. En klog anvendelse af ASU som guldråd borde være til strækkeligt, og det er for mig skræmmende, at udlandsophold eller studierrelevant arbejde bliver begrænset af mikrostyring. Da jeg startede på mit speciale i organisk synthetisk kemi og scener på mit licentiert studium, blev en meget væsentlig faktor for mig i min ividere valg, valget af min vejleder, nemlig Prof. Sven-Olof Larsson. En illigsel, som virkelig forstod, at lærer fra sig, både når det drejer sammen kemi og en hel del af livetes øverig vildtkår. Lave, som vi kalder ham lært sine studerende, er bliv udfordret. Han lærer dig os at arbejde stenhårt. Han lærer dig os god forskning, og at det kræver tolv modighed og gået på mod, og har mange forhold af uforudsigelige. Han viste også sin glæde af entusiasme, når vi på gang kunne komme og vise ham nye svovel og fosformolekyler, der ikke havde været fremstillet før. Han gav os den opdragelse, der lå i at spise surstrømming til julefrokosten hjemme hos ham. Lugten er den fermenteret sild og småtting mod lugten i laboratoriet, men laveskående tillå os ikke at spise indenfor, før vi var færdig med sildet. Årets alumner har været ufattelig heldig. Et af mine store held var, at jeg kom til at deltage en forskningsgruppe med S.O. Larsson, som publicerede én til to artikler om måneden, og hvor mine medstuderende blev fantastiske kolleger, og senere venner, så tak for det. Det krævede diltagelser flid, men det visste også for mig, at hellet følger den flidige. Da jeg skulle vælge karriere efter kandidatgraden var min vejleder ikke i tvivl. Jeg skulle fortsætte at tage en POD, det ville give mange flere muligheder. Men til afsluttet licentiatgraden begyndte jeg også at læse HD, fordi jeg foregår så, at kommerselt supplement ville være godt til det kemiske. Mit første rigtige job blev, som vi hørte på Løvens kemiskefabrik i Ballorg, og Løven adopterede mig først som kemiker, lærte mig mange andre aspekter om læmild udvikling, læmild forskning, læmild selv, og jeg blev accepteret som firmaers første management training i, og sendt til England i 2,5 år. Sammen med mig dro også min familievest på en kone, som måtte opdige karrieren for at følge med, og to børn på 2,5 og 0. De er også et af mine ufattelige held. Senere i karrieren kom jeg til Koloplast, hvor jeg som administrerende direktør virkelig benytte min erfaring fra kemi, til at give forskning udvikling frier og toller og gode hammer. Nogt skulle der være mål for aktiviteterne, men der skulle være plads til 20 % skonkwork, som man ikke behøvede at redegøre for, og det skabte resultater. Nysgagighed og utolmoighed i almindelighed, kopplet med forståelse for forskningsvildkår, og akceptet af, at der i all innovation skal være et betydeligt element af risk-taking, det er nogle af de paradigmer, jeg har arbejdet efter, om en rimelig succes. Det gælder også, for det arbejde er i dag udført, inden for filentropi, at risk-taking er vigtig for mig. Afslutningsvis vil jeg udtrykke et stort håb om, at Aarhus Universitet vil blive ved med at være et sted, hvor studerende kan fordybe sig, og nysgagigt udfordre nye discipliner, lærer, at det er vigtigere, at kunne blive ved med, at stille relevante og uddypende spørgsmål, end at få et hurtigt svar. Aarhus Universitet vil også altid være et sted, hvor der selvfølgelig skal producere forskning, uddannelse, viden og kandidater, men hvor det er lysten, der skal drive værket. Endnu en gang, tusind tak for den heder, der har blevet mig til del i dag.