 Köszönöm szépen a szó. Szeretettel üdvezlek mindenkit, és nagyon örülök a sok ismerős arznak. Ahogy fannyi, ugye beharangozta, civilomocmani jelentésről, szeretnék beszélni arról a jelentésről, ami az elterelést, azonban is belül elsősorban a megelőző felvilágosító szolgáltotás Magyarországi helyzetét vizsgálta. Így már szó volt arról, hogy pontosan mikor zajlott a vizsgálat. A 2014. május is már illetve 2015. május között érkeztek a panaszok, és a vizsgálíti időszak az egy picit ezután a tevődött illetve, ezután zárult le, és nem olyan rég fejesztük be több kollégával együtt a jelentés szerkeztését illetve véglegesítését. Azt fontos tudni, hogy a jelentés alapjáú szolgáltak olyan dokumentumok, amik nyilvánosan hozzáférhetőek, jogszabályok és egyéb dokumentumok, illetve az akor idéció közéredekű adatigénylés, nem csak a legfübb bügyéség felé, tehát ha nem az akor nemzeti drog megelőzés iróda felé, ami az NTSC alá tartozott, ha jól tudom, akkor most már egyik elnevezés sem él, de elég nehéz követni ezeket az államintizmény nevek elnevezését és általakulását. Ha jól tudom, akkor az iróda most az NRSH-nak a tagozódot bele, mint egy, nem tudom, egy osztány. Te sem? Mindegy iróasztal. Nevezeti drog megelőzés iróasztal, NDI. NDI hosszú, igen. Illetve a jelentés alapjából szolgált még az, hogy ezt a helyzetképet, ami az akor idéció elé tárult, illetve a megkeresül szakmai szervezetek elé tárult, ezt összevetette az akor hatályos jogszabályokkal. Na most, ha jól tudom, azért itt nagyjából olyan emberekülnek, akik az elterelést ismerik, tudják, hogy mit jelen, de ha mégis van olyan, aki nem tudja, csak tényleg röviden szeretnék kicsit távolról indulni, hogy az elterelés ugye egy alternatív, vagy helyetessítő sankció, illetve hát neveshetjük, ha a magyarországi elterelést nézzük, akkor úgy is, hogy a büntető eljárás torendónképpen más kifejeződik be, mint, hogyha nem lenne lehetőség az elterelésre. Na most az, hogy az alternatív sankciók a büntető jogban, mikor jelentek meg, lehet, hogy sokan nem tudják, hogy már a 19. 20. század fordulóján, elsősorban, mint a fiatalkorú, ak számára kiszabott és rövidtávú szabadság vesztés büntetés alternatívájaként jelentek meg, amikor iban még, mint pénzbüntetés, vagy próbára bocsáltás pártfogó felügyelet, vagy ahhoz hasonló jogintészmény. Na most a kávítószer vonatkozásában, azért fontos ez a két egyezmény, a két, úgymond alap egyezmény, nevezet közi egyezmény, az egység és kávítószer egyezmény, és a psihotróponyangokról szóló, a 60 és 70-es évekből. Egyrészt, mert ez a két egyezmény már nevesíti, ezeket az alternatív sankciókat, a példákat sorol fel, hogy a kriminalizáció helyet milyen alternatívákat ajánlal, az esetre, hogy a szándékos kávítószeres bűncselekmény történ, de az elkövető kávítószer használom vagy függő. És egyértelműen előtérbe helyezi a probléma, megoldás, a probléma kezelés lehetőségi, a kriminalizációval szemben, és példákat hossz felkezelés, nevelés, rehabilitáció, a szakemberek kiképzéset, tehát a drokkasztálunkkal fúlalkozó szakemberek kiképzése, fejlesztése, és ezt a Magyarország, ezt a két egyezményt ugye néhány évvel később, de még a 60-es, illetve 70-es években, ki hirdete ezzel a szerentő, hogy ez a két egyezmény a magyar jóg része, ilyen alapon minket ezzel köt, tehát ezzel ellen, ezekben az egyezményekben megfogalmazottak kal ellentétes jogintészmények, vagy ellentétes szabályozás, jelen esetben a kábítószer használó elkövetük kapcsán, nem lenne, illetve nemzetközi szeződésbe ütközne. Ezt azért fontos ugye tisztázni, hogy ha azt nézzük, hogy melyre is halad ma magyarországon a kábítószer kérdés jogi szabályozása, illetve az elmúlt 20 évben milyen szakaszok voltak, ezt majd nem sokkal láthatjuk. Aztán ugye az eltés az Európa Tanács ajánlásai jelentés jelent, ezek már inkább a 90-es évek, illetve a 2000-es évek elejéreteltőek, ezek is konkrétan említik, az alternatív sankciók, a zsíjákat hoznak fel, és búzdítanak a szélesebb körbemalú használatukra. Ezek az Európa Tanács ajánlások se a nemzetközi egyezmények nem határozzák meg, hogy az egyes államok milyen konkrét jogi szabályozást hozzanak, ebben a kérdésben, se a drogstatrigiát nem határozzák meg, hanem azt nyilván a saját, minden állam a saját hatás körében hozzam meg, ezek keretül szolgálnak, de jogi értelemben kötnek minket, és Magyarország is a hatája illetve érvényel látartozik. Most az elterrelés Magyarországon hogyan került bevezetésre, először 1993-ban és itt az elterrelés kifejezetten csak a kábítószert bűnözésre adott válaszként, tehát itt az elterrelés az nem egy általános alternatív sankció, hanem a kábítószeres bűncselekmények kapcsán került a büntető törménkönjbe. Aztán ugye láthatják az évszámokat ezek elég jól leírják, hogy hogyan változott a politika, és így a drogpolitika is, mert a 1998-ban egy zíró tolerancia irányába ment el, nem csak a kábítószeres bűncselekményes tabályozás, hanem magaz elterrelés, ugye 93-ban még lehetőség volt a fügők, az egyszeri használók alkalmi használók részére is az elterrelésre, még 98-ban már csak a fügők számára engedték ezt meg. 2003-ban ismét szélesebb körben került a szélesebb körben adott volt a lehetőség, tehát a használók, az egyszeri használók alkalmi használók újból elterrelhetőek lettek, és ami nagyon fontos látom, büntető-törvénykönyváltozás, hanem az alkotmánybíróségi határozat, aki akkoriban 2004-ben már a szakmában dolgozott, biztosan emlékszik rá, hogy nagyon sokat beszéltünk erről, mert jelentősen módosította a büntető-törvénykönyv megfelelő részeit, és az elterrelés is érnítette, erről majd később beszélek, mert a mostani DCU-vizsgálat is érinti az együttesen ténőfogyasztás kérdés, és ez az, amit arról az elvéhatározott többek között döntött. Aztán ugye 2012-ot a új büntető-törvénykönyvál, és az elterrelés valamilyen szinten újból szűkítésre került, és ez lehet, hogy egy lajikus számára, ki a jókhoz annyira nem ért, nem tunik fel, de éppen a Sárosi Péter hívta fel, annak megjelent az új BTK, egy kiadványúk van, a taszkiadvány van a figyelmet arra, hogy tulajdonképpen éppen a 98-as BTK módosulásnak az ellentétét értékel a 2012-es új BTK-val, mert hogy van egy olyan kitétel, hogy az elterrelést csak azok választhatják, akik elmúlt az elkövetéstől visszafelé számított két évben nem vette Kriszt elterrelésen, illetve nem választották az elterrelést, vagy nem indult ellenük illetve nem itelték elők, nem bonták őket felelőségre, kávítószeres bűncselekmény miatt. Na most azt ugye nem nehéz kitelelni, hogy már csak statistikai okokból is, az aki rendszeresen használ kávítószert nagyisten függő, valószínűleg nagyobb az esélye, hogy a rendőrség, vagy a hatóságok látó körébe kellül, tehát éppen ők azok, akik emiatt a elterrelés miatt kieshetnek az elterrelis lehetőségéből, és ez szakmai-lag nagyon nem jó dolog, ezt azt hiszem, hogy önök tudják a legjobban. Na most az elterrelés és a megelőző felvilágosító szolgáltatás, itt szoktuk rövidíten, hogy MF-szolgáltatás sokan keverik a kettőt, vagy nem tudják, hogy mi az egymáshoz való viszony ennek a két fogalomnak. Fontos tudni, hogy maga az elterrelés az egy büntethetőséget megszüntető ok, tehát ez azt jelenti, hogy megindul a büntethő eljárás ugyan úgy, mint más esetekben, de közben amiatt, hogy ha valaki az elterrelést választja, és egyáltalán fennelnek a törvényi feltételek, és az elterést választhatja, akkor a végén a hatóság befejezi megszünteti az eljárást, és nem büntethető az illető illetve idézőjelesen csak az elterreléssel, ami ugye egy fél éves program, nem csak a szakemberek, nem csak a ti részetekre, hanem az elterrelét számára is. Na most a ezen belül az elterrelésem belül, ugye van a fügőség egy úgyító kezelés, a használtat kezelő más ellátás, ez az egészségügyi ellátás körébe tartozik, és financírozása is az egészségügyi ellátásba része, míg a megelőző felvilágosító szolgáltatásből ugye olyan emberek kerülnek, akik nem fügők, illetve nem az előzetes állapot felménés, nem állított megnálunk fügőséget, illetve más problémás droghasználatot. És ugye itt jön a képe azok a szakmai szervezetek, akik ezzel az elterrelésnek ennek a részével foglalkoznak, hiszen az ő tésztátások, ennek a szolgáltatásnak a financírozása az utóbbi években hihetető bizonytalan návált gyakorlatilag el is lehetetlenült sok szakmai szervezet, mert ennek a financírozása a szakministerium koordináció aláált tartozik, nem csak a financírozása, hanem az egész koordinálása, és hát a különböző intézményi változások, illetve drogpolitikai vagy ideológiai elgonolás is fűződik a mögött, hogy ez nem működik olyan jól, ezt ugye nem tudjuk, de most koncentrájunk a kora vizsgálat további megállapításaíra. Most nem ricszletezné mit, hogy mik az elterrelés feltételei, abban a dokumentumban, ami majd fenn lesz a honnapon, illetve itt az előadás is akár nyilván, hogy itt hagyom, és akkor meg tudják nézni, hogy ez még nem világos. Ugye az elterrelés folyamat az azért fontos, hogy megyek azok a jogszabályok, amelyek itt fontosak, és amit a vizsgálat is, a vizsgálat során, a déció, vizsgálat során is az akkori déció átnézett, és hozzá viszonyította a valós helyzethez. A büntető eljárásó szólot törvény, ez az, ami megmondja, hogy az elterrelés, a büntető eljárás, mely szakaszában indul el. Ugye ez lehet, ezek jogi intézmények, a nyomozás felfüggesztése mint olyan, a várdemen is elhalasztása, és a büntető eljárás felfüggesztése ez utóbbi, például a biiróság teszi meg, tehát, hogyha a biirósági szakaszig nem merült fel az elterrelés lehetősége, ami van egy úgy mondótossó lehetőség. És itt ugye ebben a törvényben ezáltal a különböző eljárószervek, hatóságok feladata is, szerepe is királyzolódik. Az máskérdés, hogy ez a gyakorlatban, hogyan működik, vagy éppen nem működik. Az elterrelés rendelet most már az a második elterrelés rendelet, ez a 2008-i közös miniszteri ez szabályozza az elterrelésnek a részlet szabályolyt ugye, hogy mi az az előzetes államot felmérés, az elterrelés ugye nem csak úgy beessik az illető, hanem egy előzetes alapot felmérésen egy psihológiai, adiktológiai interjú keretében megnézik, hogy a 3 fajtályok közül merre tovább legalábbis ideális esetben idekerül az illető először. Aztán az elterrelés folyamatoság egy nagyon fontos kifejezés illetve definiálja az elterrelés rendelet, hiszen hogyha ez nincs meg, akkor megszakad az elterrelés és újból kezdődik a 6 hónapos idő szakami elő van írva a törvényben. Aztán az igazolás kiadása és még hasonló eljelres jogi szabályok. Na most ilyen nagy általánosságban ami a visgállatból levonható következtetés egyrészt maga, tehát a megelőző fevilágosító szolgáltatás amire irányolt a visgállat. Mint kiderült az egy olyan sok rétű probléma, mert nem csak jogi kérdéseket, de szakmai financírozási, polgári jogi kérdéseket is írint, hogy nem olyan egyszerűen megoldás és hát itt vannak én legalább is felállítottam majd a következő diákon látszik, egy fontosági lehet, hogy mi lenne legégetőbb, hogy a rendeződjön és legsüggősebb, hogy a rendeződjön elsősorban az elterelésben résztve vők és a szakma számára. A visgállatsonán kiderült az is, hogy az elterelésnek e fajtáján túl olyan más kérdések problémák is felmerülnek Téldául, hogy az elterelés igényben vehető köre az jelenlegi szabályozás szerint nyilván mindig voltak is vannak viták ennek kapcsán de hát a szakma az aki a leginkább kapcsolatban a minden napig kapcsolatban van ezekkel a problémákkal, magukkal a használokkal és az ő érzöbbételeiket fogalmazuk itt meg, illetve tanácsonunk jogi lehetőségeket. Maga az elterelés differenciálatlansága bár ugye említettem, hogy három fajtája van mégis, azt, hogy 6 hónapra be van korlátozva és nem lehet hozzá igazítani az adott klíens állapotához szerhasználati szerhasználatához és szociális, mentális problémájához ez nagyon nehéz, és hát nem túl költsék hatékony, ugye azokkal is félívik foglalkozik az adott szakember akiknek elég lenne kétülés és lehet, hogy valaki még egy fél évett jó lenne a hajána, illetve hasznos lenne azoknál pedig a financírozás miatt nem tud tovább az elterelésben maradni. Aztán ugye szintén majd kitélek részletesebben, hogy vannak itt az elterelésen nem érintett kábítószer használóit csoportok itt most legaktuálisabb az új psychoaktív szelek használói és ez a probléma abszolút elhanyagolt az elterelés csak nagyon csekké miattig vagy egyáltalán nem tudja bevonni ezeket a használókat, mert a törvény szerint ez már egy másik paragrafus és hát a drog problémákval kapcsolatos kutatások nem csak az eltereléssel, hanem egyáltalán az egész terület kutatása az egy teljes hiány szemved illetve egyáltalán nincsenek olyan vizsgálatok, amelyekre szükség lenne ahhoz, hogy érdemel leessen drogpolitikai tervekes stratégiákat kidolgozni és hát az utolsó pontba azt írtam, hogy a mostani helyzet fenntaltásával kiüresednek a programok és el lehetetlenülnek de az gondolom, hogy itt vannak olyan akik azt mondanák, hogy ez már multidő, tehát már kiüresedtek és el lehetetlenülnek a szakemberek ezt így mert tovább átmennek szerencsis esetben talának való a másolmunkát vagy úlföldre mennek és azt kell látni az állami félnek azt gondolom, hogy sokkal nehezebb és sokkal többekerül majd ennek a rendszernek az újbólí felállítása mint a fenntartása amire még talán lenne lehetőség és akkor az egyes tényállások, amiket megállapított a déciovizsgálat én azt gondolom, hogy a a legsürgetőbb kérdés az az eláltási eződése kérdése az eláltási szerződés gyakorlatilag egy ilyen vállakhozási szerződés a megelőző felvilágosító szolgáltatást végző szervezet és az állami fél között az állami fél az eddig a nemzeti drogmegerőzési illetve az ENCSI volt most az az Iroasztal, illetve teljesen mindegy a minisztérium na most ez egyértelmű hogy itt egy köz szolgáltatás kell megvalósítani a egy általában magán egy cívül szervezetnek, egy egyházi szervezetnek, de van amikor egyébként állami szervezet végzé ezt a szolgáltatást, ermészetesen nincsenek kizerva és hát ez egyértelmű, hogy ebből a faramúci helyzetből keverednek egy kicsit a magánnyogi és a köziógi elemek a szerződésben a szolgáltatus serv absolut kiszolgáltatot nemcsak financiálisan köszolgáltatás lát el és hogy ha érkeznek hozzá a minden a péledben, ezt úgy kell elképzelni hogy érkeznek hozzá az elterelésre folyamatosan minden nap akár új kliensek nem mondhatja azt, nem is teheti mert területi ellátási kötelezettség is rendelkezik bizonyos kliensek esetében nem mondhatja azt, hogy engem még nem fizettek ki, nincsen érvényes szerződésem tessék menni, nem tudom, hová tehát elágya a köz az állami feladatot ugyanakkor ezek a szerződések mint a vizsgálat kiderítette nagyon sokszor antedetálva visszamenőleg kerülnek a szolgáltatók hozz már egy olyan idős szakramonatkozó ami már régeltelt tehát maga a szerződés sincs ott a szolgáltatónál súgnak, hogy most is így van nem csak a vizsgálat érdőszakban volt így, mi meglepő tehát ez egy általánis is évek óta tartó jogelenes gyakorlat és ugye az egy dolog, hogy nincsen jogi háttere, de a finanzsírozássem érkezik meg ugyanis a szerződés szerint a szolgáltató szervezet, minuten havi jelentéseket küld az állami szerződések felé az eltareltekről természetesen egy néftelen kód alapján a jelentis elküldését követően 60-nak pombelül az államnak vagy a minisztériumnak füzetnie kellene az ellátási diakat, ami egyébként nevecségesen alacsony, de erre majd később is kitérek Na most ezek a kifizetések havonta egyáltalán nem történnek meg, vagy nem tudom lehet, hogy nagyon ritkán, de a vizsgált időszakban kiderült, hogy volt olyan eset is, 8-9 havi késedelenben volt a minisztérium vagy az állam és mi után ezeket a szerződéseket antedatálva átküldik az adott szolgáltaztó szervezethez visszakapják aláírva és utána egy összekben küldik mikor már az a szervezet lehet, hogy teljesen nem tudom saját pénzből financírozt a kollégákat, a közműdíjakat, a helységbérletét vagy sa többi administrációs kölcség. Na most itt, ami a vizsgálat eredményeként megállapított a DCU, hogy egyrészt fontos lenne, hogy ezeknek a szelződéseknek, amiket jogilag ne veszetünk blanket a szelződéseknek, ugye ilyeneket találkozik az ember a mindennapi életben, a banki ügyletek során, a telekomunikációs, telefonos ügyintézések során és ezeknek az a lényegre, hogy ha az állami fél vagy a szelződőfél tömeges, a másik oldalon tömeges számú a szelződőfelek száma, akkor érdemes blanket a szelződést kötni, ami azt jelenti, hogy a szelződés bizonyos részeit nem lehet megvitatni a másik félre, mert azok adottak, vagy elfogadja vagy nem. Na most itt az a kérés, hogy egyáltalán a megelőző félvilágosító szolgáltatások esetíven érdemesre blanket a szelződéssel élni, mikor ha jól tudom olyan 50 körülni, a megelőző félvilágosító szolgáltató szelvezetek száma ma, Magyarországon, de lehet, hogy az út a több. Tehát ez nem olyan, hogy több száz vagy ezer számú szelződő félről lenne, szó, de ha mégis úgy dönt a minisztérium vagy az, aki ezt az ami oldalon valaki, aki ezeket a blanket a szelződéseket felül vizsgálja, vagy eldöntik, hogy mi el legyen, akkor is érdemes azt megvizsgálni, hogy a szelződésem belül, mely pontok legyenek azok, amelyek általános szelződési feltételek, tehát amelyek adottak is, amiket nem lehet módosítani, és melyek azok, amelyek egyedi szelződés, egyedi megbeszélés, egyedi kialkudás tágyát tehát ez a jövőben egy nagyon fontos kérdés lehet illetve az ellátási díj, amit említettem, hogy a 2003 óta működik a megelőző felvilágosított szogáltató szervezetek, illetve 2004 óta hálózata, de a 2003-os rendeletben, illetve jogszabályokban mondták ki, hogy 2000 forint per óra per fő az ellátási díj. Na most ezt, ugye a szakmájban dolgozik, tudja, hogy egy mai psihológiai, addiktológiai interjú most ha a magán szféret nézzük, 8-10.000 forint környékén van, és ugye itt még nem számoltam hozzá jött, nem csak a szakembet kell ebből a pénzbe a képvizetni, hanem ide tartozik minden infrastruktúral is kiadás, a közműdiak, az administrációs terhek, és ezek a szakemberekügyel addiktológiai kozultás psziológus, psziáter felsőfogú képzettsége rendelkező emberek, akik ugye a szakma, szabályó és módszatani levelek szerint meghatározott interjúkat és terápiás foglalkozásokat tartják, legyen az egyéni majd csoportos. Tehát azt hiszem, hogy ezt mindenképpen a módosítani kell az egy máskérdés, hogy ez milyen formában, és mikor kerül majd el reszor. Aha, úha. Akkor próbálom sértni, de ez volt a legfontosabb. A mulesztásos jogsértű gyakorlat. Ugye a rendelet szerint hogy kerül az illető az elterelésbe. Úgyhogy az előrezetes állapot utalja a hatóság az illetőt és az előzetes állapot felmérést végző az aki tovább utalja az elterelésben. Na most ez a jog gyakorlatban absolut nem így működik, hanem a legtöbb esetben egyből az elterelést végző szervezethez irányítják a kliást. Viszont ez egyrészt ismeretségi alapon működik, tehát abszolút subjektív megítélésen. Másrészt azért olyan feladatot ad az elterelést végző szervezet számára, ami nem az ő feladató jogszavály szerint neki kell előzetes állapot felmérisre utalni a kliást, az egy plusz feladat. Másrészt, a eközben tehlig az a 6 hónap, amíg az elterelett ide oda szaladgál, míg megkiderül, hogy hol is kell elkezdeni ázt a 6 hónapos. Ez ugye az alaptörvényt is sérti annak 24. cikét. Aztán a van egy büntető kollégiumi vélemény, majd a jelentésben magában elvovassatnak, hogy pontosan mit tartalmaz az, és helytelenül magyar ezzel. Úgyhogy ez pont a bírusegi egységes joga alkalmazás szolgálnál, hát az nagyon jó, hogyha egységesen, de ha helytelenül alkalmazák ezt, mert elvileg csak olyan igazolást fogadnak el az elterelésől, amit egészségügyi szolgáltató, vagy ANTS-állított ki, és akkor így kiesnek például az egyházi civil szervezetek. Tehát javaslat az, hogy egyrészt a jogszabályban előírt negyed évenkénti kihirdetést, azt legyen meg, tehát ez egy múlatásos jogsét, és nem történik meg az egyes elterelis listák kihirdetése, illetve nagyon esetleges és nehezen megtalálható az adott honlapom. Ugyanakkor ha ezeket a jedzékeket a hatóságokhoz közvetlenül is eljutatták, a hatóságok maguk nem megfelelően alkalmazzák a jogot. A megfelelő tájékoztatás, úgyhogy itt csak röviden annyi, hogy látató, hogy ez a szabályozás mindig is bonyanult volt, de egyre bonyanult abbá válik, és nem csak a jogi eljárásban és a jogi végzettséggel rendelkezőknek okoz problémát, tehát akkor még a drogszokmában a dolgozint is ilyen szempontban jogilag laikus szereplőknek, és egy központi tájékoztató kiadvány magáról az elterelésről jelenjen meg, és kerüljön a szakmai és a jogi szereplőkhoz is. De az elterelés kutatása eléltetem már, hogy absolut hiány van ezen a területen, ez nyilván önök is tudják, az elterelist illetően pedig 2009-ben történt utoljára ez a bitrai féle kutatás és hát nagyon jó lenne, hogyha az eredményességre tészményműködésire vanatkozó kutatások is lennének hosszú távú követéses vizsgálatok is, illetve, hát ami az elterelisen tulmutató, például az új psihaktív, szerek, használóit kutató vizsgálató, hiszen ők azok, akik sok szakemmel az gondolja, hogy ugye maga az elterelés az attól lesz, az elterelismel résztvevő, általában alkalmi cannabis használó szérhasználata önmagában nem lenne problémás, hanem a büntetőjárás megindulása miatt lesz problémás míg itt van nagyon sok olyan használó, akik egyre fiatalapkorban, egyre intenzívebben használják ezeket a szerekket, ahol még a szakemmerek se tudják, hogy pontosan mit, ugye maga a dílásom tudja, hogy pontosan mit ad el, és ezt egy abszolút fokozottabb kockázatot jelent, és talán erre is kellene, vagy erre kellene hangsújt fektetni. Úgy a BTK mondosításra vanatkozó javaslat, ez az, hogy az első fokú ítélet meghozatala után is lehessen még az elterelis igazulás bemutatni, azért, mert itt olyanok is kieshetnek az elterelésből, akik a büntetőjárás elléén, a rendősi vagy hatúság számára úgy tűnik, hogy nem csak használat, hanem kinálat miatt is vagy kinálat, így cselekményt is elkövettek. Az eljárás során kiderül, hogy mégsem követtek el kinálat, így csak keresleti maga tartás, viszont kiesnek az elterelés köréből, mert az első fokú ítéletben beruleszt ki, akkor olyan meg nem lehet igazulás bemutatni, ez sérti szintén az alaptörvényt a törvényennőté egyenlőséget, tehát ezt felszerül ennek itt tolni az igazulás beadásának lehetőséget, a jogerűs ítélet megpozata leig. A törvényennő fogyasztást ugye az AB-határozat ígtattak-i a BTK-ból, itt alapvetően az alkalmé, bulizó, akár egyszerű kipróbáló, kanabisz, használókat típikus esetegy ennek, akik egy körben szívnak el egy maniulálnás tigarata, tehát nyilván más tipusú kábítószerek esetében is előfordul az együttes fogyasztás. Ezt több bizsgálat is megmutatta, megbizonyította. Itt az lenne jó, hogyha ez megfelelő jogi formában visszakerülne a BTK-ba, tehát hogy az kínál átad együttesemtől, tényleg fogyasztáson el újból elterelhető cselekmény lenne, mert nem gondoljuk azt, hogy a társadalom a nagyobb vesztét jelent az, aki így követi el, az újmond kínálati magat esmint az, aki önba egyedül szível egy cigarettát. És ugye az AB itt jogteknika jogokra hivatkozva vette ki a BTK-ból ezt a fogalmat, tehát úgymond elvi ideológiai problémájezzel nem volt. Ha akarat van erre, akkor a jogi szempontból ezt talán megoldható lenne. A rendelet mundosítására vonatkozó javaslat, hogy ugye a szolgáltatok panaszkodtak arról, hogy az új rendelet az eltelés rendelet alapján a hatóságot értesíteni kell minden egyes elterelés szakaszról a megkezdésről, az esetleges megszakadásról és a befejezésről. Na most ez azért problematikus, nem csak azért, mert plusz feladatot jelent, az egyébként is már nagyon sok administrációs teher mellett, ami az eltelésben ugye adott, hanem ugye érintél ez a klíjánys terapéuta közötti bizony, ami az egész alapja lenne a hathuneppos foglalkozásnak, és ez nem túl jó, hogy az elterelő szolgáltató a terapéuta úgy tunik fel, mint aki feljelentgetív, vagy illetve hát adatokat szolgáltató hatóság száman a nyilvánval van a hatóság, hogyha a kérdése van, megkeresette eddig is a szolgáltatót, és a szolgáltató köteles volt a kérdésére válaszolni, de az, hogy önként minden egyes elterelés szakaszról külön jelentsen a hatóságnak ezt indokolatlanak tartjuk. Az elterelés egy differenciálását már említettem, ami az eredményessége szükséges legyen ezt költség hatékonyabb szolgáltatást is eredményezne, hogy nem csak 6 hónap, hanem kevesebb vagy több, és már nagyon-nagyon gyorsan be kell fejeznem, és hát amit említettem, hogy az kábítószegéd is jogi szabályozását javasoljuk újra gondolásra, hogy ne csak a politikai érdekelk és politikai változások mentén legyen a BTK és az egyéb büntető jogi szabályozás ennek a kérdésnek, mert nagyon-nagyon sokatárt, hanem az lenne fontos, hogy egy hosszú távó követhető, és hát a nemzetközi és hazait tapasztalatoknak megfelelő a hatékonság gizsgálatokra válaszul szolgáló jogi szabályozás lépjén életbe egyszer. Nagyon szépen köszönöm a figyelmet, a többi részletet azt megtaláljátok, amelyek a nyomtat vagy, mert elmény a hol lapon majd felmesztek. Köszönöm szépen. Nagyon valazsgassamény.