 Cătăioare și sălățirea uleță cea. Cine m-acuptă oameni de început și în ceilalți. De cârii nu mai tăiesc deocanții mâuse. Deoarece scrie ajuns ceaușescă. Liține și se ulești în care începea cu disperiorele simpli de năsistența. Pietorilor ce-mi spunea de strică. Cunde-mi sunpre dat? În genescă? Că să vărim tuturor noapte sunpre dat în făie. De atunci, despre mine, este că de fapt nu sunpre dat în țară. Dar am celălalt plecare definitivă și așa că vă fac. Nu se mai imi lemne că sunt mânțe. Eu nu începe să îi spun tuturor. Știți? Eu nu sunpre dat în țară. Eu nu am început plecare definitivă. Eu mă pot scrie de detaici. Ești cu șiarecășer de instalățile, pe ceea mai într-o case. În instalație, pe găsiile, găsiile am într-o case de pe strada noastră. Îi place de fiecare dată când ne întâlim, mă mă înțeam că despre statul din care vine, știi, dunea trei. Cum eu, în ultima perioadă, îmi prea a ieși în case, de fiecare dată când l-am întâlnit de romii, i-a lucat-o într-asmigă să-l putem. Și în ultimile zile era insistat între gând, dacă cum m-a pățit ceva. Azi, de mine, a țăr, solemnia de la ușesc, nu-mi pregungă, nu știe că nu-mi ruptu, care este când a pregutușit mânăț. Nu-mi pregutușit ceva. Și ca asta era ea fi spus cineva, de pe strada noastră, că știi, e sigur că mă rog, urât, o teare când bucăți, mă ucati întotul acesta, ci m-a lucrat când nu-mi ruptu. Și ne pregătim să dăm o rai de primpătura, înainte, dar ne-a așătat din nou la scris, când primimul te-l pute lucrură. Acest scopul e inventiei ca să se dă în spada în casa de la Română, când le pute că orică le puteam pe pizicioană. Recază de urgență în acolo la Română, evident și casă de răvășită, încât e clar că e un caut de ceva alume, ce pot să ne transmită un mensaj. În urmă de a spus cu exceția ca e de lor pe când ne-a obișnuită și văd trebuie să mânc rămân cu vecii, distrânde să o răsăm să vedem câtare de gență se rotungeastă. După întâmplarea asta cu precheția n-a dus aminte pe Romia uliașul care a sigură celălalt de proteine ale lumii între citele. După, mă spun să dinlevară, atunci și o întâlnă prima dată de sapă cu frică tot mai într-o totul de alte asă. Ce o măsărie la aceste precheții e caracterul subliminal că a strat la nivelul sugestie lor e ca și cum e pot să ne transmită o iștiție ca o iștiție cu o iștiție, dar trebuie să uitați că și nu o iștiție cu o iștiție ca o iștiție. Existia de cele mai multe ori avea ca scop de instalarea microfoanele cum s-au fără microfoane, cum s-au fără percheziție, cum s-au fără ilindrație manipulalea la răbușit. Ne-au turgurat și n-au demonstrat că cel puțin psilologic suntematere în lor. Să simt să se manipulează. Ziua de 22 de cembrie ne-a întrebit să anunță la telepiziunea România Ligără, un sigur fruntului salgării naționale și mă de nume din care fac și eu par. Pe mine nu m-a întrebat nimeni dacă vreau să fie un ageapă din celegeri și nu știu de să află. La cum v-ar lucrurile coste din afară conducerea țării parea să treabă de un mult de persoanaje sperizate, acitate care fac ca fel de baterice către populație să vină să află telepiziunea. E săpare axur pentru simplu motiv că o mulțime cu masată într-unui obiectiv ce trebuie apărat în pătrecă cu un ageapă totului eu realizat pentru a produce pani. Pătate oarecare a Helinii și care nu ajunge să fie părăgată, începe să mă apuiasc păr mine saldarea dramatică și o vorică care pornise prin primele grești priminte de la trinșoarea. Mă simți solidar cu persoanajele din studiul 4, care se înviesce unele de altele ca să se cuiesce cât mai știe într-o empranului care cru fie telegenii și anunță că fiind direct din stradă de la evoluție care lasă să spun și catastrole. Tot în aceea zi pe ziul unei casă păr și cu calea ziuniția, apărută inscriție cu șos ceaușestră. Încă nu am gândit mult la aceea inscriție care vedea văd văd ceva mult mai mult. Poate despre că de la un sistem care aș stăpunit jumătate de clou și jumătate de... Căciul care a imput o ceremonie de macinial o între coporie este făcut cu obicele unilor ritual. Am început iarăști să văd. În ziul de 27 de decembrie eu văd curierul de la umidilea Spiritorii urmăanță că la ora 18 are răcă o prima fedință cu o sinră răsantului salubării naționali în partul Victoria în care sunt așteptat, la care sunt așteptat. Ajungu-o o oră înainte pentru că în acelei zile tot păl să te plec o oră înainte ca să nu măruncă se întunece că tăcăl să transforma se întotdeauna pentru că luanțele se răspărțesc de răbericul ericului Spiritorii. Ajungu-o în toată clătire care văd distituție despre necomportanța numele din curetinordria ustanși și pseudonimulară Blatiana, sunt drăsată însebușit să intru. Nu sunt obliți pentru a fie legifimați. Îl dărecumați cu unul dintre poieți pentru că a năvărit în lifta oapă e tanios de sprică. În orice clasie distrutul colistul este de fapt o ieși văducele bine de simplificații la lumea în care vreau crează să îi indru. Am văzut la televizoră pentru mine zile pe alții Tendircea Vinescu, Pelea Spontokeși pe Mariana Celea Tău-i naforma, mi se pare mai fracilă de dintr-o imagina, pare mai de treabă speria pe toate oameni ce-am cooșoară. Da-o să mă duc către Ia care se ajuna celălală ca ființă ca ființa să se curinca de anul meu. Deși are statul timpțându-i fără judecată la Girapa, Sihie, Ariu, Caunii, Rămiu Săra, Vierda, Păriu Părapa, Salășina și în celălalt de mai bine de trei stude de locuri, de retenenție și exterminare. Aceli pătrânii în comunistii de cooșoară este o șescu când era destul de comunist. Bine, dacă mie ne mănătevați nu c-ar să trebui cea că și dintr-ai mănui de ce îmi proglesc de Domnul Dinescu? Dicapți nebică. Mie-i cea! Mie-i cea! Mie-i cea! Mie-i cea! Mie-i cea! Mie-i cea! Mie-i cea! Mie-i cea! Mie-i cea! Mie-i cea! înainte de următoare revolucionarii, discursuri au frailor zăsesc în puncturilor care se punea străgurile organizătorii și alea care pute. M-am încercat cu diniectești într-o dată atât pentru că m-am auțit numele. Iar am plecut să nici aveșe dintr-apărților cu s-ar trebuie națională. Iar am spus că nu am ce. Am strigat, atat, că trebuie să trebuie într-apărțitor. Nu ai trecut să-i conțini. Avetă voile și că m-am imită totul. A spusioarul innescul la un moment dat. De s-a pus și-a cimul preznanților dintre s-a plăcut felirinciiția de Lui. Că avem nevoie de oamne, camile. Pentru că ai ajuns pe ei, în micrime la rădă, cu străgurile a se poatățin ce n-am trecut așaț. M-am încris la politica aceași nocate de oamne. Nu credeam că trecea întâcării să trebuie națională. Am părut vreo să spun. Nu! Nu! Nu! S-o străgând o anul și m-a plăcut. A fost cu juniorul pe mai înțelului. Încrediția este unui mai înțesc. Ea a încris miniștrii, secretare de stati director. Ții multe noviți la ii nesc, ea a păcut să-mi ajunga eșorar, ca ministră la rădă, în urmântului. Și pe al trei încresc în ministru culturilor. Am bării de ei, au mătenite și m-am ducat. Deși m-am binecat spre rădă, care pro-a o oameni propune că erau acetate. Nu merg pe ea ca ar trebui să stai bine înainte. Căd-a binești încredit că erau mătenia că încredit să au o săncelețenii cu mâna multa ea și să le dau învele astfel orizontii pentru că linii, lătmine și limața aerodonționali. Am făcut ciuna acasă și am făcut de rapid ea binei în margul cu ulice. Mai e căs oameni, că acolo ea încără pentru că ea încără, ea să se țără cu să conășim și cu să am putut multa. Dacă aș știți la asta, atunci mă poate aș fi un ii pliat în margemul că ea o formă de protecție și nu îmi îl îndarezi. Cu toată greșinilor, ce știeți pe călalarea și mai încălarea a încără, a fost un an încără și a fost care încără. Nu voi începea să nu veți ceea ce s-a întâmplat în vecea că e revoluție. Pentru că ești a fost o piesă politică, politică, scrisă acolo ea din stradă, nici mea o văzilor ar trebui. Și o multe poate de alt. Că mai multe vizionezeu și este pentru s-a plăsut văzilor, v-a plăsut una 7 ani. E un măput și-n spic, niciodată o m-am cărcat deja. Și dacă v-a remit de el, nu v-a plăsuit niciodată la s-o. Să v-a luat ce se-a mintă ce văzut în eu acum. Serios. Ea nu nu știe de cum mă. Și cu ce v-a plăsut un an, e văzut un bab și ce v-a plăsut în aceea. Nu a fost atravastră. În secunderea văzutulor, alegele au fost înșigate de fostul în primar. De câtă sutilitate psihologică a fost în stare acesta, razonanță, o biană și-a prețată. De câtă finețe psihologice l-a fost în stare și de câtă ampliția și săriște totul cu ea pe lege s-a fi cistit într-o lume care de ceni, dar când v-a dessepălet, tot se descurgă, se orienta, se învăt. Între multicăloste, pe care știu că e multicălost, și într-un nou cistit despre care ești și pe un nou cistit l-au considerat mai puțin că e gros de prim. Dar să dansează femeii coale și sau drugație în portul. Și o vecină ne-a povestit cu mânvățătorul, ii vață pe copii să ajungem cu pierde în mașina noastră când o văd dintr-un căsat. Este vără incredibil cu mânvățător și nu puteți să iei peți așa ceva. Dar acest constitut din acolo care răuși să răsăm schimbe în doar câteva zile relației la intervane dintre noi și la ce țăraie. Adică de ce oameni pe care găsesem noaptea la stitalul mașina, atunci când nu venea salvarea. De ce, pe cincărurile, găsesem copiii la șoare, e mai dispus să vrea de zbomurile care se reiști pe și pulau despre noile arhometele noastre de curs. Poate pentru că simțau un simț al oportunității existate milenii, că noi reprezentăm o minoritate risimă de apără, și că e un moment să se plasăze de fata ceapă. Sub acest moment, ne-am întors la casa de la Română, pentru câteva zile să ai marună apocărișuri case pe care o furcună mișcase de tăgățile și o dată de venirea proie lor, totuși s-a plasă în Română. Peste lucră care ne facea după cei reparatii nu se găsea nu era a stat. Am găsit un alt pește care ne-a spus că avem nevoie de o cără de tap. Tapa nu crea să se găsea atunci. După cei, s-au desgăcat trei barbani de tap, o comandă arhometrii șef, ar fost să îi gospodării. Mai știți de măsatea de veni și i-am văd de bine cum arată. Totul era atât de transformată, cât-apoi s-a dat căsit cât de coar de firmul american. Am ajuns un alt lucrat am așteptat ceva când nu ne-ați văzut timp. Bine ați venit. Păr-mi să uiteți. Măsut timp, oameni de țigle că am până spaltat cărămiți, scânduri, lemnul proaspăt tăiat. Pe terasă ca să ii incliniera mai multe răchidă, unei meseșeauare care distanță ca într-un film supra Reamist un pian coală cu capacul destițiile care zângerau friță de 45 ani în curta și pe mâini descul fructă proaspătuncate. Noi ne-am privit praia resultată că simt în bucate de scândură să rebară calduri. Era o demonstrație de forță. Și scopul acestui demonstrație era să ne pierdice, să încercăm. Unat dintre mai grăcutăriali securității nu vinge răvite memoriei cădatul puternic. Să încercăm. Să încercăm. Să încercăm.