 Varēs arī renzēt vēlāk, varēs no skatīties. Jā, ko leģu, ziņu, ka viņa jau ir te kā palaidusi ierakstu. Latvijan visiem šodien īdvēlienas seminārs atlētās vīrkļūs nedējus ietvaros. Šodienas seminārs būs vairāk par zinātsko publiceišu no izdevēdārības pūsis vairāk no tākā, no izdevum radīkšanas pūsis. Iesākumā es pastāstīšu par hazīmēm, pēc kurām var apazīt zinātska žurnāla kvalitāti resupitīvi, ko vajadzētu žurnāla vēdotājiem ierārot, kad viņa vēdot, sož žurnālus un informācija per žurnāliem. Tad es pastāstīšu par pievērstīšu atsvišķiem būt izskākajiem elepentiem un risināmiem, ko kādā vēdā spakāpons piedāvāt, tāpat arī par to, kā pievērstīšu arī apazīstimības veicināšams aktivitātēm, kur arī iesaistās arī zinātsko izdevumu vēdotāji. Arī pastāstīšu izskicēšu, kāde lūma zinātsko izdevumu vēdotājiem atiecībā uz to, kā pēc tam cik labi vai cik kvalpti, var pēc tam bēdot iegūt informāciju par zinātskajiem sasniegumu novērtēšam. Tad, kad tiek vēdotīji zinātskajā izdevumu arī tāds, to parīja žurnāli, ir joti svarīk lai tiek iekļautos kopējā zinātskās informācijas apmaiņā. Lai, tie parklātu tieši tādu tēmatiku, tieši tādu noziram, apakšu noziram ir pēc tiem lauku, kas ir zināt man mērā unikās lai katrši zurnās, katrši izdevums, atrši savu vietu, lai nebūtu tā kādu dublēšanās, tad nepišā laikā, lai virzīturi šo zinātsko domu tālāk. Jo būtība zinātskiem izdevumiem, žurnālien ir rosināt diskusi, par pērniecības jautājumiem atiecīgiem un atīstīt. Un faktiskapšiem zinātskiem žurnālien veidojās interesantu kopiena pērnieki, kuriem ir dažāda, veidā funkcijas arī tiek radītišiem izdevumi. Un tāpēc esi vienmēr jauti pārdomāti jādara, un atiecīgti arī būs labākas iespējas arī atpazīstamīdus zināt un arī izmantojamīdus zināt. Pazīmēm, kas jau prīmā, un kas notēti veidzīgi zinātskam žurnālam, pēc tam esi pastāstīšu par jau nākošiem līmeniem, kad jau ir vairāk atīstīts žurnās. Pašos pamatos sākot nei tadaži žurnāli. Ir bietēši nozīni žurnāli tiek veidoti, kuri izvērst savu darbību gan pašu izdošanu, kā tādu, kad recenzēšam gan uzņemēt darbību viss vienā vāstī. Tie satur notēti zinātskus rakus, orģināli pēdījumus un ir svarīgi būnu mērķis, un pēdiencības laukus, kurā tas ir veidotis. Pašos tam notēju žurnālam ir no saukums, jābūt kvalitatīvi tagi no saukums nedoblējās akādiem citiem. Pēc iespējās orģinālāks, un prodams pēc iespējas maksimāl tūta, par ko tur tiek āstīci. Tad ir ļoti rekundēju, još prodams izmantot unikāls identikātors šegadījumā ISN, tas notēju tiek primāri žurnālam, kāds nebūt vēdzīgs. Tas nodrošanās labāku identicēšanu tūda darādās datu bāzēs, citos pakaupormos tīri ātršanu un identicēšanu. Būt labi arī, būt tu sniekti informāciju par autoru, tiesībām licensēm, par protams izdarēja un asveidošo žurnālu. Tas prodams pēc par sēs, saprotams ir jābūt norādītam. Tā patarī informācija, bet galveno redrektoru vai redkolēģiju būt vēlam, lai būt norādīt, visam esam imāli informācija. Un noteidu būtu labi, jo tas tiesām tiktu izdots un tiktu norādīt konkrēta regulatāt, ar kādu tiktu plānots izdot. Un protams ir leži regulatāt saskanātu ar reālu situaciju, lai to var ar izdarīt. Atiecīgā nozars kopiena, spētu arī saražu žodžos publikācijas. Vēl tiešām regulāri varētu iznāka un veidotos šeit diskusi. Labi ir ja arī izveidotas instrukcijas autoriem, pēc kurām vadīties kā sagatavot savus rākustus manus kriptus. Un noteikti tur būt vēlams norādīt manus tiktu veidus, prasības tīri tekstamo formēšanā. Un taiskētā arī atsauču stilam, arī informāciju par to, kāde ir kā tīm, kā iesniegšo tekstu un arī būdams kontraktīna informācija. Pazīmes, kad mēs paskatamies uz žurnālu, kāds pazīmes lezinu, tas ir žurnāstas, noteikti no saukums. Tad ir publikācijas šodīti tīri per publikācijiem žurnālā, tad ir publikācijiem, jābūt noteikti no saukumam autoriem, vai autora kopsevilkums liecina, kad tas ir zinānes kākas autora rāksts. Noteikti izdošanas laiksijā norāda. Visām publikācijām žurnālā ir jāmbilst norādītēm mērķima nozerēm. Katrāja publikācijē ir jābūt pieminotā informācija ļoti pilnīgai, par informācijas savotiem, skuriem konkrēti autora ir atsaukušies. Jābūt norādītam arī pilnīgā veidā, jābūt nosūdītai šai informācija ir žurnālu, izdēlnu publikāciju, težādiem reģistiem tatovāzēm, kur tas ir iesaistiet ļoti. To vecentrīja trengulāri. Par labi brauks arī liecina jau tātad lietas jau un žurnāst, tad jātās jau divus gadus ir, tad ir jau spējas. Nostabalzēties šai jūvam kurā tas žurnās tika radīts. Tad jau zinām stalotāt spazēm, tas liecim, kad jau ir zinām tradīcija iedinājšies. Un jā, nu jā, ir jūtis arī garī. Anbūt toši norādīt, arī izdoļšo žurnā. Tāpār nākošo līmēni, kur jau žurnās ir arī p aquilis spazēmē, kad liecini, ka tas jau ir vēl vairāk ātistijies. Žurnālām ir un čerītu savā māšlapā liecini par to, ka ir iztrādātā jau zināt. izdošam skārtība, kā tas tiek izdoc apraks tīdzē. Recenzēšams procesu un arī satura kautāts kontrolis procesu. Apieldus ISN numaram, ja tas ir ežu nāsta darīrā e, e, e, ISNs izvēdots piešķirds. Un par gaumu redaktoru netkulēģi ir vēl bet uzētāk informācijas sniekta, piemēram, piedarība organizācijām, instulcijām, kas atiecīgi lasītājien un citiem interesentiem vai kautāts kontrolēnu. Tad ir iespēja ēti pārvaldīt, kas tad ir redaktoru pūkā. Un tāpatās ir arī labi ir sniekta informācija par citām organizācijām, kas var uzlabot palīdzēt redot kautāti žurnālams. Muzimekā, žurnāl redotā iesaistās kādās kopienās, kas saukāt kopšo lauciņi lējim, pēc iespēja skvalpīvātīt izdocināts kā lietu to. Tad ir skādri informācija par finansēm, par izmaksām, gan par to, kā var abonēt un kāds ir simēs agenerījā autoriem, kāds ir izmaksus un kāds ir maksus programus piedāvāts. Un labi ir arī jā, tad jau nākušas līmienas, kad jau ir instrukcijas istrādāts un piedāvāts jau recenzēm. Saukār pie publikācijas, pa iesam notēti tiek jau norādīts žurnāl sējums, numurs, aslāk vārpielikti un arī unikālēs identikātos doīt. Tāpat arī žurnās tie piedāvālā tekstrediģēšan tas ir jau jau nākušas līmienas. Un jau jau labi ir jā konsekventi principi tiek ieturēti, atiecībā uz noformēju un kvalitīju principi. Un jau žurnās riekļauts jau lētu pāzēstas arī intekstu vai mibūrāvs kās, tas jau ir nākušas līmienas. Tālā, pats augstākais līmienas ir tad jau informācija per žurnā, arī pāpildināta, varīdā un detalzēt informācijā, tie dzībā uz autorķies, tie dzībām licensē. Piedamāl pie publikācijām, kāds publikācijas debijavien, un šī informācijina tikai teiksim žurnālam sākumā vai beigās. Lāk uz autorijam, lāk uz autorijam informācijā, tie gizmant, to ir to ar cit unikāli identikātori. Tāpat arī tiek dvodiespēja autoriem porādīt arī informācijiem, ir pēdīt finansējiem. Arī, jau vēl tiek dvodiespējari norādīt datējumu, gan publikācijas iesniegšanas arbūt gan arī, kad jau akcaktēt, jau tāds tātums 11 klādi. Un savu, kad aticībā uz izmantotos lidratus, sarakstiem tur jau, ja jau parādās tegi izmantotas, atcālces ar to lī, identikātori, ir tāds arī jau jau aukslīmēs. Un, ja, redklēdžies komandā, ja ir pārstārno dažādāmi institucijām, gan vālsts ietvaros gan ārpus vālsts, un arī vienlīdzīgs dzimum balans, tas arī liecinika ir aukslīmēs un jauti aticībā uz kvārtāt aticīstīts tradicijas. Un aukslīmēs ir jārīja žunālam ir istrāda dārta politika, aticībā uz to, ko ļautumu, ko neļaut darīt autorien publikācija versijām, tāpadrētikas nostāms ir istrādāts un publiski piejamas, un, ja, arī žunās parūpējas par ilgtermīja savu bašanu, un arī ir piejams pilns arhīves tīna krivietmē. Un, ja, un aticībā uz natu bāzentat aukslīmēs ir iekrūt arī citēmīgi natu bāzēs un ko tāds navētēm registros. Aticībā uz pašu komandu, kas vēdo žurnāus ir ļoti labi, tie iesaistās organizācijās, kas kvalitāts prasaības un principus aticībā uz zināskos publikācijas nos. Un aticīkšos standarts, ko ir istrādājuši 6.5 ievieši, un iekļau arī savā žurnāl vēdošams tradicijās. Un aticībā uz citēmīgi datu bāzēm, tur jau vēl nāk īpaši, īpaši prasības, īpaši, vērsts prasības uz tieši startāpes, ko darbība zinātas, ko un šo publikācijas nos. Tur ir atsavīši čemamēni, kas arī mūrāda, kad tas ir vēl spēcīgāks, vēl aukstāk līmiņi kvalitāts žurnāli tradicijas. Ja šeiti piemērs, ka žurnāli arī mēc, vēl aticīgi ir ieriekļušajos, novertējom, reņistri uz vēl datu bāzēs, tad ir viņa savās nājas lapās norātu, un tos rādītājs. Un šeit savu kārtīr piemērs, no startautiskā znaudau repestoriju, kur savu kārtīr ieniem ātmetiks rādītāj, kur arī pie publikācijas vairījau redzējā statistiku, kā šis materijās teksts ir izmontots ciklioti, kas arī parādījau zinām ietekmi. Nedaudz par atcerišķiem mūtiskiem elementiem, mēs atamies uz tekstiem, uz rākstiem zinātiskiem. Šeit ir piemērs elementiem, kāda ir klasiskā veidā izinātiskām rākstam. Atiecīgi šeit elementi parādās arī iepuvēti arī dātu bāzēs, vai robotos internetākas atiecīgi meklē informācija ļāmums sērfot un strādātašo informācija. Tā kada tiek rākstīt šeit teksts, tad visu varīglajā to, arī piedomātu pie tā, piedomātu pie atslēg vārdu, teiksim, saraksta, lai iepišu smātu no strādāt, ko apsevielkums, un notiecīgi tiek sveidu ar žurnālus, komandai ir atiecīgi jācenķus, arī veicināt, lai autori, to darpēc iespējas veiks mīgāk un kvalktīvāku. Jo tad arī būs lavā kāpazīstemība un lavā kātandīs tekstus. Titu laba ir ļoti svarīga, kur ir svarīga, lai ševisi svarīgāki elementi tik tu iekrauti, lai būtu labi noformātā autorīma, pie tiek, koši labi lai, lai labi verēti densēt. Tāpat arī lai kopsevielkums dotu, ļoti labi priekštu, atrlai lasītājā tiecīgi verētu, pieņet lemus, veviņiem tālā, kivzīties ar šo tekstu. Tā. Un atiecīgi, žunāl vēdotā ir var piedārvāt kontrol sarakstus, kas palīdz autoriem saprast, veviņi riekļauši visus elementus, veviņi tekstus, atbilds toši tām prasībām un tradicijām, kā arsi konkrētā žunālā. Šeitim viens piemērs. Tad vēl var sniekta atbārs tu tekstra rediģešanā, kur var ientējti autoriem ir mums tekstiesniekišanas, arī izmantot tieši sēs rīkus, kas palīdz, šeik bija mājatrumpas vešulāt, uz vešulātas tekstā rediģešan, kas palīdz arī sankatoločos tekstus, ir cesties platu tīlākus. Parālēlī, izinātskai komunikācijas, komunikācijas ir atīstījusi, arī citēšams, atcauču sistēma. Makslīgā vērā izveidota lai, tad zinātskā tekstā varātu labāk dot norādas un orientēties, uz ko ir atcaukušies un kāds materiās, izmantojuši konkrētā pēķimā. Šīs atcauču sistēmas, ir atīstījušās, abilstosši nozrēs, valdošajām tradicijām, ir vēsturisti. Un šeikti dažas tās apulārākās, kurā mē pradams citi variānti versies, un deskētā zunāliem, varbūt arī izveidota sārāču sistēmā, ir sareigi par to informēt, autos, kāds deprasības, antiecībā uz to, un šeitim īsimā galvnās fungcījis ir databidence dokumentuši sistēmā, nodošanā, kad ir daudz informaciju labērāt ātristu, un labērāt lipieņat lēmu, vai tālāk iepazīties ar šot tekstu. Un pamatā, norād tekstā, un pilnā norād tekstu beigās, lai labz, bēgās. Var izmantot īdāt, izmantot atsāču, un viņu ir rāstko norāžu programatūras, kurs pieļauja, arī iespēju informējo tekstu, arī citēšam stilu, piekuriģēt, abilstoši, žunāl vai dzīvām, ir gan bezmaksas, gan maksas versies. Par recenzēšanu, esīkuma, nestāstīšas un paliecināt, kad jūs notaiti. Zinat kā tas notiek, bet recenzēšam tas ir tas, kas nosaka lielāmērā kvaltāti žunālam, jo tas arī nosaka to, par kūv būs, tas notiekš toci, kvaltīviši žunās būs, atiecīgajā jomā, atīstīts. Cik viņu būs līdz laika mējuš, recenzēšams, varbnotīt, dažādā veidā, arī atvātās pierkļu žunāliem, tiek veikķuši, recenzēšams procesu. Tas nosamēkā, arī atvātās pierkļu žunāl, ir kvaltīju žunāl pretēj reizēm, uzkatiem, izlutīiem uzkatiem. Ir arī atvātā recenzēšana, satīstās, tās idejās, idejas pamatā, ir padarīt recenzēšam ātrāku, cospīļīgāku, vāstu vairākūs sabiedrību, tad, tad agneskās sajtas iegūšanai, no sabiedrības protams, kai informācija komunikācija tehnoloģijas, ir tās, kas ir ietakmēši, un davus šīm būs, vēc atīstītos, tēs, kai tā, pradams, komunikācija uzlabūršana, un arī, arī zināvam mērātas, sestīts to lai recenzēšanas darbu, anzītu par vērtīgi, jo tas ir vērtīgs, un tur tiek tēlēs, lai daudz laikam, un vēc tik tu iekļauts, arī bērniecskāt armenovētēmā. Šeit ir nedaudz informācija, par izglītosinās iespējāms, karāšiem jaunām recenzēšam, iespējām, un vispār recenzēšam, kā tādu, izdevniecība mājuslāpas reizēm, vēdo materiāls par recenzēšam, kas ir palīdzēt jaunajiem, jaunajiem pēdniekiem, kas vēlas nodi būties recenzēšam apūt iemiņas. Tāpat ir arī šeit, šeit, šeit ir vēlas, nodēti vēl kādas citas platformus, kurāks arī ar mācībām daržām materiāls sestīti. Arī ēkusi. Tebūs daži arī diva stāitis, kur var pastīties, ir interesē dažā recenzīja variāti, iedāvāti, iespēja paskatīties. Vēl recenzēšanu, jā, kā jo mināk, aktivitātis, kas saistīts recenzēšams darba atzīšanu, atpazīšanu, šeit ir viena platvarmu izpārīdu gāt citas, arī platvarmus kuras apkopu informāciju, vai arī recenzēmti var ievadīt savu informāciju piemienovišiem datu bāzēmu. Tādēja arī atmainīties informāciju šajā aspektā. Tāt viena ļoti svarīgi lieta unikāla identinātā, var ir kurs ir vērtīgi izmotot, nācināt arī autorus izmototu izvēdu, unikāla identījātūra tie ir savēda šifras, kas tiek izmotot slēji identisētu dokumentu, datni vai autoru profil vai kāds citas objūtas tīmiglī. Tad arī var tīmiglī izveidūra sasajā strepšiem, un tad granīt, kaut kādas jaunus produktus vai pakalkolems. Un ši unikāla identikātūra nodrošina iltermena, atsautsi uz obiektu un apazīstami iltermienas nodē. Daržāda piejami ar citi būtu tas, kas ir autoriem, autoru, uzvāriem. Viņš vienāc vārts uzvārts, vai uzvārts, vai arī tiek uzvārda, rakstībā izmototi miksnēm zīmes, vēc tās alodās ir jājas nes teksts, tad atiecīgi var būt krubļojam, kas var liekt apazīt labā vēdā. Šos darmas natu bāzēs tīmigliem tā tālāp. To ir savu kā tiek piešķisties šī žunālījiem, izdāvumiem un publikācijām īmenīts, tiek pie vienāc. Es domāju publikāciša iekļimākā raksts. Vai raksts krājiem vai raksts žunā izbenies. Sviot reikam daļa, šīs matotis arēm iznēm. Un jau daļa repstorijam pie dāvāšos unikavos identifikātūrus pie vienu klāti. Es domāju šeikļimā dojīt. Šeik būs arī plafonu, kur var ir paintasēties no tiekta, tad jaunās vēsms šajā ilomā ir kopiena, kas kopišo lauci. Šeik būs īsi rakstruots šeā visi trīstos varēs parrezentācija, no tajā būs no sūtīt varēs tiepizīties. Par orchidijā orchidiju bespēņas organizācija, kas piedālāto izveidot katram autora un atiecīgi izveidot profilu, kuram pie vienu gan automācis giga manolā vēdēr iespēms piemienotas publikācijas un ir iespēms ir piemienotās, kas ir ličši izdotas. Un sasaistīta šo unikālo identikāto ar, kas apiecīpēc tamat jau slavāku atmazīt, arī piemēran pie atskētēm atmazīt autoru darusa un izgūčo informācija. Tā. Nedaudz vibēju, adādināt vai ieskicēt un datu bāzēm, datu bāžu reiliem, jo atiecīgi nākošais darbītšiem, un stēkstri visi gatauztams ir ļoti svarīgi šos izdāvums populirizēt un atīstītu piemību un atmazīstamību. Un iekļauši ammuntāt un datu bāzēs, un ir dažāda veidi ir biuraskās datu bāziskatologi, kur tāda informācija tiek smiektu, par publikācijām, vai par par iznaumiņiem, par krājumiņiem, par krāmtām, un par rakstiem tiek simāciju višķiem, ir par, bet nav pienteksti klāda. Tad ir pienteksts un datu bāz, kurās tad ir datiecīgi ir gan par informācija, gan arī pienteksti. Tad nākošais, jā, ir citēmības un klatāts manvērtējiem, datu bāzēs un citiem esusiem un mēras, katās, skaito, pamatā citēmības rādītājs un veidola kalkulācijas, dažāris. Registri neviem mērtozēr, registri rīzāk ir izveidojuši tāpat kā ir izveidojuši tāpat, kā acitēmības datu bāz, ir izveidojuši kvalitāts kontrolas prasīvas, kursi žunālien jā izspildu, jā, jā, izteno, un atiecīgi jā, žunāls to izpeikas izirīt, tad iš tiek, joši jā, sarakstā žunālu. Un tad viņš īnovērtēts austāks. Tur, ne, pēmēr, mērīt plus, tur nav līmenis, takā ir unīt, un nevar neklēt, bet vartiksim, boškērģot vai žunāls ir iekraucs, un tad atbild šīm kvalitāts prasīvām, vai ne, tad tad jau ir izināls īnovērtēms austāks. Saukā citēmības datu bāz, aiz tur jau līmenis līdz, par publikācijas, ir ibraks tāds, viņš īmenim, kur jau skaidat što citēmis. Un neklēšiši slikupsakrības, tad to, kā autorī da, tad ir tad ir ītāli ītāli ārkīvi ērēpstorī, vai madri skrips ērveri, kur uz var ievietot, kādu no versijām publikācijai. Un jā, jaņa varāk ir ir neklēm, neklēm programus un informācijas vesus agrikātons, ka saukārt savāci informācija no datu bāzēnu, dažāliem resursien un nodrošinā pieļu, ko viena punkta, neklēkšanas punktu ļoti lielam, apjomam informācijas. Un jā, ir atiecīgi ierakstos, arī saitas, pievienotas, no ierakstīgi savākt, no dažāliem resursiem, ir šiem ierakstiem klāti, darīs saitas uz pelteks, tad arī anglustoši interesēnta, vai lasītā ir tiesīmā, vai viņi mītiesīgi spiekļūt, vai tas ir aukunāks, tad ir iespēja arī piekļoti, piepientristiem. Šeit ir vēl daži rīgi, kas ir izmantroti alpāriem, kad viņi neklēku, kur publicēties, tad var arī vēl ļoti šāpus rīkus, var arī megnāt uzināt vai konkrētā žunāt, tēmā, jomā netiek vēdoti, ir paši ceļa veži vai saraksti, veksim gobien pati rūpējās, par to, lai tāda būtu, un ševo sarakstosi būtu vēc ietļūti iekšām arī, reizēm ītāt, tie ir netika viņi ir jauti publiski, bet principāji tā. Tad ir vēc jāvarbūt pa būlēties, lai tur ietļūta arī. Iiz jāvdāda našu, par to, kāni rašķības tāp sociālās tīklošanas vietnēm un daudu bāzēm webstaurijiem, sociālās tīklošanas vienas pamatā, nondribojās, ar pakaupu vārkas ļauj, duodiespēju vētniegiem komunicētās, tāpā, un parasti ir komercijāli interesse tāpķu nodēti, šis tāpēc tās nevarīši ir uskatīt par pilnīgā daudu bāzēm, un arī neuskatīt, ka ši informācija būs nešam ilgi toši piejēm. Savu, kad repstaurītīgi spēcēl būvēt, šis pakaupojums un eksperti, kas strādāpietā atīst, šos digitēlos arhījus tādā vēdālē tie būtu interviņā piejēmi, lai arī teiksim pēc daudziem, daudziem, gadiem, jeb būtu radrīts teiksim kāds jaunas lielisks file formāts, labi, kas labas aglomā informācija, ja vajadzēt piemēram, šo visu informācija, kas vielādāt repstaurijām, šos rākstus teikstus, pārtransformētu šoteta, par to varu pētos. Tad ir domāja vilkstoši, ilgstošā. Vējda. Un arī šereps to arī tiek atīstīt, atpūs to šereps komisīs polskejām nostādnēm. Tad tiek domācija ibešu patā. Un tad atvēr tā piekluve, tāpatiesībā ir jau tikai vienu daļa no atvēr tā zināks, kas atvēr tā zinātņa pārāk siedziens, kurā iekļaujās zināks kopublikāciju atvēr tās piekļaujas jautājumu. Sekarā to, ka tas ir tikai viespējām švērs skēmā, tad zinākā ir citi elementi, citi konteksti, kur os atīstāši lieta, piemēriem atvēr tā decenzēšana, ko es piemēriem minēji atvēr tie dati. Atvēr tās pirma programatūras un citi konteksti. Tas ir atvēr tā kūdūra, iet plāšumā, un tā nene, no lietas mietekmē arī izdevēt ar bija. Šeit, pār, trīs, takā, visi biežāk sastlupamajiem, žunāl izdošanas modeliem, tad atīstās stravjātīstās, vēdojās jālni, bet neizpēlpanākšas vīstvēs, nevaru teikrģāls, bet teikt še modēļ atīstās, visi ieskicējuši kādi ašķerība, traducimālēt, tas ir tāds modeles, kur žunāls tiek izdoc. Tādā vēdāk izmaks, tiek sēktas, no, ir cēja purses, tāda, tā radīšana. Saukārt atvētās piekļuši žunālā, šīs izmaks tiek pies, tas tiek sēktas, jau piems publikācija tiek izdota, un tiek atīstīcis dažāras programmas, zinātskās institucijas savā iekšienē, veratīstīt, dažāras programmas, kas veicina šo genansēm piesaistu, un, taks, dalīšanas, ar pautauriem, lai būtu cētos un talāk būtu avienā atrāka informācijas atmājņi. Un hybrīži žunālien vēl vienstāts bierši sestopams varjants, kur palatāja tradicionāla publikācijas veicina, bet šeit tiek viedāvāc pakaupomst, kur atcevišus raksus, autors datan vēlās viņš var, par zinām samaksus atvērtos vēlā. Atvērtām vējnā. Taču, open access skultūrā, šo, tā kā hyblīži žunālien cēnķus, jau nāst tēnētis, ka cēnķus tā kā mēģināliet pēc izpējas neizmantot, vai veicināt, lai netikti un izmantots jau, tas īsti nesaskana ar open access idejām un arī liec ekonoms, kārtērēt, līdzegnus. Jau, institucijām, bibliotekām, un nestātēm to tārāk, sanāk, jāmaksam diureis, vienēs samaksā budējot, batu bāz, vēl šo žunās odreiz, maksā lai ātvērši publikācijas teiksim, ja autors nāk teiksim, no konkrētās unverstātas institucijas. Tādi ātas liekģi ir ļoti neefektīri, un tiek mēģināt izskaus šo varētu. Šeitimaz, deti vēl plašāks skaidrojums dažādiem vēdiem, kā no tiek dzināts, ko rezultāt publice pulskuošana. Zaljēs ceši, tas ir ceši, kur tiek izmātotē rebestārī, kur izdevēs ļauj, pēc saskanjārst savu politiku, kur ir izvēdot ļauj kādu no publikācijas versijām, ierļot rebestārījām. Ar embārgou vai bez embārgou perīodu tajā stijās. Nimāti ceši, ka žunās tiek no alit zetveidos pēc open tradicijām. Bezmaksas un tā. Zāti ceši tur var būt veļai žunāl maksas prezēm. Brontas ceši, tas iestinava open access istinībā, tas ir vairāk tāds, kā, kur vairāk tāds, tā kā reklāmas no lūkos pabrīdī matvērt, kādu no publikācijām būt tik pat labi, jebkurā brīdī tā publikācija tiek aizākti cietad līdzototas neskētās īsti open access. Šeit ir liena lapa, kurā var vastīties materiāls par to, kā transformēt savu tradicionālo publiceišanās modeli lietas, ka žunāl mājus savu veidu, kā tiek izdovi. Jā, sakrā, šī visā radnāto piegļu, visu izstītījā vadistībā, aptistības lietā, var tīmekli izstinībā izvedosies situācija, kā adīstās arī viltus izdevēj, viltus izdevniecība un viltu žunāli. Jo ir ļoti vieglizma un tīmekļa resursu un veidu kaut kādus materiāls, kurs mēs nosalts un žunāliem un iekusēt nav nu no pēdniekiem. Tāpēc svarīgla pēdnieki iemācās apazītšos viltus pakalpons viedzeis, un tu lipa šā laikā izdevējiem žunālu veidotājiem, svarīgi iemācīties atrast veidu, tā lai nebūtu, lai mūsu izdāvumiem nebūtu pazīmes, kas liecināt viltus izdevniecība izdevēja darmī. Tad atveidot pēc iespējas toāk kautāts prasīmā. Un, mien varēm ciedadī, iekauties šeķadīmā doji registrā, kur ir jāistur zināmas kautāts prasīmis, un atiecīgi, tas dod zināmal kautāts zīmīgi, mūsu žunātu šeit ir iemācīgi. Tāpēc ir rekundējoši, iemams jau manākši žunāsta izmatot šo registru. Tad atīstās arī tādas plātforma, svarēm mega žunāli, kuru funkcija ir paravēl nodošināt aduriesko sājenti, ar interesētiem lasītājiem nodošināt sīgi arī recenzēšanas procesu. Un tās parasti ir daudz nozara, nozara, daudz lietas lielas plātformas. Un Eropas komisija arī šobrīd atīsta plātforma, kurā sakot 2025. gada būs aizināti publicēt sāvs publikācijas, tur būs pārstāvēt visi zināti no visi ir zieni zināti. Un, jā, laišāk informaciju pušētas, vēl tāda topu, vēl būs tāda vieta, kur ir arī būs plātāts plātformas prasēbas izstrādāts. Atīstās arī pārtsveidskana datu žunāli, vienoti klārt. Saidas uz datu kopā, ka satiecīgi ir konkrēti. Es konkrēti ir principijam astrādāts, un ievētotis, digitalos archīvos. Tā kā tīs arī šāds gantīgi, pāksta veizganīgi, aša žunālēc. Vēl ir tā kā Eropā, ir izvendos pirmais žunāls skolēniem, lai veicinātu viņu prasves, nākot nebūtu jaunie pēdnieki. Lai arī veicinātu piņus zinātas initstīvu, kas ir arī atvēktās zinātas vienu no aspektiem, vienu no komponentē. Tāds ir atīsties Eropā, iespējams, kā arī vietējis nozīmis šādi izdēlma vai zīgi. Vēl nedaudz pār tendents initstīvā ir sajaķi jūrp organizācijā izvendotu darba grupa, kas nodarbojās ratvētās pieklūs jāltaimiet, viņi gan strādā, gan vajag palīdzēt atātūriem, gan iznevējiem. Tad iesaistās, tās nežāvās aktītāteis. Koalīši un konsortcija initstīvi lādzes, tas savu, kā ir pamatāk sajstošai, ir prudams, bet prudams, ka viņi aicina līdzi, ītām vāstīm pielienoties. Ideja pamatā ir, ka sākot ar ļūtūstoši 21. gādu publikācijas būs neki vejoties jādupunei, apvētās piebija uz reibis torīlas bezrēm vārgoperiodi, ir trundunas publikācijām, kas ir načanāliem uz daptautiskiem financēmiem iegūti. Tādi tādi lieta, kas ateistās ir transformatīviem līvumi, kas žunā vedotājiem, ir sājstoša neidrīdīja, kad to tādīja datu bāza, vai agregatoris, kas piedāvāku, ko tam līdzīgu, vai izdarēju, kas ir žunās ir išajā datu bāza, ir sājstoši uznāpu, to, ka tu tādīr. Ja stākā, kad tiek piedāvāks izstocījām vienlēcijīgi gādu, tu iegļauti punkti, šajos līgumos ir gāda par avonēšanas nosicīmiem, gan arī par publicēšanās nosicīmiem. Tiek maklētas ir nāmas līdzvaršas, šo arīs darb financēm, lē nebūtu, teiksim, dubūtā jārksā, un trībša laitā, būtu piena piegādāči spākāpons publicēšanās. Ja un arī, jašīs Oveģžonos istēmas, atīstās, uz kurām vējdocēl žunnaus, un kurs noģuoši, ir dažāms, dažāms toces, vēl nās agatogošanu. Menons pār vēl dažām būtis kā vietām, ka būt jāpēr vēl šuzmenību, ir tā, ka autori, autori publicējoties izdevumā žurnālā, var arī lūt, iespēju, kāda nolā publikācijas versijām iekļot restorijos diktālas archīvos vaka citās vietnēs, tad apiecīgi izdevēja notāriem veidzētu atrast, ko bija valodu preto, un rast optimālu risinājumu šādāms situacijām, jo palatājau žurnāl, žurnās ir operatīvi informācijas ammaiņas formu un teoretiski atkarībāno zināt nozers, ši žurnāl konkrētā lūmūra aktuotārtajiem zūt, pēc vairākiem vēršiem, tad principā ir diezgan vērtiģi gļautu autorien šīs publikācijas sierietot kādumot, vismas kādumot versijām repustorijos. Labāk ir jatāj, ir zinārs krecensētā versī, vajam pospēc vai izdevēju versī. Tad ir tāda plātforma šēpa Romeo, kur ir apkupot informācija per žurnāli, ir un arī plātvērtīgi par žurnāli, tur tie kiekļautši informācija, par politiskam nostārnēm, atvētu to piekļuvi, dalīši, un tā tālāku, kas ļausau, vien viet, atrasti informāciju. Autorien un saukārt vien viet žurnāli ēdotājiem dotiespēja, iepresīties, ar piedāvāto, piedāvātajām iespējām, tavec ir vēc iegļautesšajā, arī dada bāzēt tad tada ir parāli, kādi vērāt izskatīties līgumu, kurus piervienot, pāpildinām, kurus pievienotat, kad autos vēl vienoties, var to lai varētu, kādu no versiām. Ja tas jau no līgumu, aiekļauts tad dalīdzi, arī ar apvētkā jau šūl patun, teiksim, jau jau ir līgums nataustat, vēl tas nav tiekotu pēlikumu, kas ļaujautoriem, atiecīgi, dalīdies, ja kādu no publikācijas versiām. Te ir sierietoja, arī ir piemērs, kas ir varbūt ir saistos šeļi žonālu vedotājiem pietkisēt, vai teiksim piemērs tuzmanību, teiksim jā, teikdu otākļauja tāda daudā autoram, šo publikācija ievietot, tad autoram ir jāpēlemien no arī informācija klāt pieši texta, pieši ir ātstatis, tas nebūt patības ir ievieši norāda, kas tā publikācija, kur tā ir, pat ir tas ir posprins, tad norādīt, kur tad ir ordināja publikācija un tā tā tālā, kas arī ir ļoti kvaltīgi informacijas nevaršams veicis, tad ir veicis aicināt izmotojus šāda veida, kaut ko liecīgi noteikti, ietīgi notākļāja. Jā, žunālu vedotājiem, citu izdējām vedotājiem, ir nenoliedzam ietekam ar jūs to, cik veikas arī var pēc tam novētēt ar izināsko sastējiem, mūs spērniekiem jātskatās, tad mē ar pēc šiem, tad publikācijām. Pēc izmotojus bivometrīs metodī, kur citēšan zanulījus vēlometriks, kādsīts metodas, un tād, ir saistuoši arī savu pakalpojumu, pēc iespējas tādīstītālētas būtu kvalitatīvāk nodrošināts. Arī, arī, lai aiziet līdz, tad tad mēs šiem datu bāzēm, kvalitīvi informācijām par publikācijām. Tikti izmotojot tie paši unikāli identikācijas identikācijas identikācijas, pie irakstienu tā tālāk. Savā ziņā izdām veidot, viņi veidot šotat un pērnieku kopien, kas kopišo adiecij ko zināms jau. Nodrošinā savā ziņā komunikācija izplatforma, šiem īskusiā. Un ir ļoti svarīgalā izdēlam, kas tad veidojās būtu kvalitīvi noformāti, arī tīdi formāli, lai tie laiši informācija regulārtiktu padota uz datu bāzēm, informācijas resursiem, kas vāršo informācija. Svarīgi ir mēram grāmatām. Iļoti svarīgi, lai būtu norādīt recenzēm, tikas reizēm mankām videoteksts, pārstāliem reizēm, ir tā, kad nav norādīt, un tad ir mēs pradams kā informācijas specāras zinam, kur ko atrast, bet nevienmēr tas ir vieno zinīgi. Pēc ļoti svarīgi, lai jai recenzēts vātrējās, recenzēts rāmat notēji, to olīgāt norādīt to, lai pārstāliem, lai pārstāliem, lai pārstāliem, lai pārstāliem, ir jau ir negatīvā veidā, arī pērnieks norādīt. Jo jā, nebūs atlodam informācija, bet to, kad tas ir recenzēts, norādīt, tāda daltu bāzēs, kur svarīgi informācija, par šo norādīt, nevarēs ievietot. Šo informācija, kad tas ir recenzēts. Līdzītas ir par datējumiem un gadiem, kas reizēm mēs pietrūkta vai tiek norformāti ne, nedroštīt sami. Tā tālā citi elementu, kas ir grāvatām un žurnāliem citiem indolmēm, praksturīgi. Reizēm mēs istrūkta, vai ciljot svarīgi tu esam iekļot, ir ļoti pārdomāt jādomāt par izdalmēm, kas tiek izdoti tā sanca mējās sērijās. Kā tas tiek norformācija reizēm ir jūklista to, kas ir sērijas no saukums, kas ir pārši izdalmu no saukums un tā kālāk. Vai arī nav piediek koši kvalitīvi izveidot, tieši no saukumi. Tāpāt arī ir labi, ja tomār, šie elementu, kas ir aksturīgi grāmatai, elementu, es ir žurnāliem, vairākst grāmiem būtu tiešām ļoti, nepārprotemi noradīti uz izdalmēm. Pēdējā laikām parānās arī jauni, toni kā hybrīd izdalmi, kur nevar saprast. Pēc no formējumu paitāri grāma, tāpēc es izdomāts, šunāl krāmas, ja kautis tam leidzīs. Tāpēc svarīgi lai tomārtas viss tiktu parnomāt izderīciju. Pēc tam šī informāciju monāk dabu vāzēs. Tā svarīja teki metu, no vētējumi. Tā. Ja, un žunāl veidotāji, citi izdoma veidotāji, vēr piedāvāt, veidot arī atvārstu autoriem. Piedāvājot arī dažāms materiālus, deskētā komunikācijas kanālus, vadlīnies, kā veicināt apazīztamījumu savā publikācijām. Šeit ir četvi piemāri, četām izdevniecībām, kas šāvis veidojš, no teit ir vētīgi arī atīstīt šāvis materiālus. Vavismas dot morādes, kur uzināt un kā veicināt. Jūtās atiecīgi veicinam netikai konkrētās publikācijas apazīztamījumu, bet arī visu zunālu izdevumu un arī izdevniecības izdevējumu. Atpazīztamījumu. Tālāk mani nedaudz papildus materiālu pievienot presentācijā pamutīši īsieski cēšu. Ir piemārs par open-aid aggregātorkas atiecīgi. Ir savu veidu, tāda infrastruktūru, kurā ir savā starpā savienot informācija par projektījiem, publikācijām, datu kopā motoriem, datus necemonizācijām, un ši infrastruktūru, atsatant tur dažāvi reprezentorijanīt dienu archības, savienot vienā sistēmā, jauj šo informācijas savākt, apstrādām bagāti nāt preti set. Tālāk padot informācijas pēmēram Eropas kovisējusi infrastruktūru. Dota cik būs precijzi informācijām reprezentorijos ievadīta, likdēlās archīvos natuplāzēs un datālāk. Dota būs atkalīgi stālākas, tiks padotu stālākus citām infrastrukturā. Pēc ļoti svarīgišos elementus izmantot, norādīt uz izdevumiem precijzi. Lai piec tām atiecīgi, ir sistēmus, kurās valdātu sikšanu, netikai informacijas speciālas, bet arī pārši autoli, un tad reizēm var būt mūsu nošu situācijas un arī kljūras. Tavēc, vietājā apiednājumā un atiecīgi jātāda čajā piemērā aupinēja veidu tādu, kā profilu konkrētām pētyjumā projekta. Eropas konsīs, kur atiecīgi tiks savākt informācija publikācijā, kuras ir iznākušas, šī projitiet varos, no tāžādiem resursie un jokvārtīvāk būs tad tas vieraksti, jo mūsu labāk ir redazotāt šeit labāk atpazīstamību un ir būs izmantot šeunikāvē, un netikātu, ap tas prīzam notēt atveglosam tarīsts, tāpāc precijzi apša informācija. Jā, šeģu tad atpēmērs, kur tad atveros, komisīs ir atskarku sistēmā ir izveidot savienojus un tur tiek padoti šie dati. Šeit papildus materiāli gūs ir Eropas konsīs ir izveidojusi, ir izinās, kas publikācijas un komunikācijas nākons vīzījām, kur var iepizīties ar nākons, tad idejām un iespējām. Tad ir vērtīgi izmantot fostermāciju platformu, kurā ir eikurs, par dažādām tēmāk svaradīna un direkt žunāl vēdvotājiem vizdevejiem. Un obenei ir portālā arī ir māciju un trendīgi, palīg, materiāli, dažādījumi. Beidāvāti. Vai ir kādi jautājumi? Es pastišu es vai varinzēt kaut kur. Nu, tā kā čatā, jautājumi. Tad notaiti variet rakstīti man uz ēpasta, kādi jautājumi. Paldies par uzmanību, jā? Tā vēl vēl vēl vēl celtām samot. Okei. Jā, paldies, ka piedalījāties visi es, dabūšu jūs ēpasta, samosvoteišam sari saiti un prezentācija. Ja ir kaut kas, ko papildināt vai pretizēt, notaiti sūdiet, ka še jautājumi.