 Kronisk ledigigt, eller Rømmar Turetrigt, som lærerne kalder det. Det er en tilstand, vi i dag for alvor kan gøre noget ved behandlingsmelt. For at forstå det, så har vi nødt til at kigge lidt bag ved sygdomen først og presentere, hvor hyppig det er det. Og let om selve sygdomen, den symptomer og sygdomsforløb. Og så let om de mekanismer, der ligger bagved, noget kompliceret noget. Men det er her, det er her, vi virkelig har hittet noget. Ved at få indsigt i de mekanismer, er det lykkes og skræder syg, nye biologiske behandlinger, som for alvor har kommet de her patienter til gavn. Prøv at se på, hvordan den her sygdom starter. Så besked en 50-årig kvinde med det der havede led. Det kunne hun måske godt gå med i måneder eller længere tid. Men det er rigtig, rigtig skidt gør hun det, så sprøder det sig i kroppen til mange led, og processerne kronificerer. Og her ser vi den værste del af kronificeringen, det hele er ødelagt. Da de nye behandlinger kommer ved fra 1000-skiftet, sagde Sundhedsstyrrelsen, det kommer til at koste en bundegård, for det er ca. 120.000 området per behandling, per patient. Så de lavede en reporter, siger, hvordan ser det her ud i Danmark? På tværs er alle mulige behandlinger, hvordan ser det ud? Og denne rapport fra Sundhedsstyrrelsen, det har i her, det er et meget væsentlig sundhedsproblem i Danmark. Der er ca. 35.000 med den her ene diagnose betændelsesaktig ledgigt. Der tilkommer 1700 nye om året. Hvordan har det gået med de behandlinger, vi havde? Medicinske, keraoriske, fysioterapi, ergoterapi og så videre. Ikke godt nok. Først har kun ca. halvdængen, nemlig 18.000, fået tilbudtsspecialistbehandlinger ved varene. Og lægt mærke til, vi har ikke for at bygge ledudlæggelsen. For 4.000 må der ordeligt gennemgå åtterpædkeraoriske indgrib, kunstige led, scenoporation osv. Og endnu værre, livskvaliteten så ringe, at 50% var på førtidspension. Altså ca. 18.000. Og det er ganske vist undanske data, det sidste punkt. Den nedsatte forventede livtid er 8-10 år. Det er lige så alvorligt som cancer og svære forkaldninger i blodkarne. Det er ikke bare det lille Danmark heroppe, der har det her. Det er worldwide. Uavhængig af raset, kostvænder, klima og hvad man ellers kan tænke på. Forkommet er overalt i verden med denne hyppighed. Det var altså 0,8% i Danmark. Kan se, det kan variere lidt. 55% er kvinder. Per definition opstår det ved 16 årsalgaren. Eller kan opstå der før den tid, kalder vi det børnledegig. Jeg har set de debutterer efter 95 årsalgaren. Men toppt tidspunktet fra sygtdommen debutterer af 50-60 årsalgaren. Hvad er det så, det sker? Hvad er det, de viser de her patienter? Hvad finder lagen på den? En lille presentation af sygtdommen. Vi repeterer. Det er det her hevede led. Og her skal diagnosen stilles. På blødprøver, scanninger og meget angodt. Det er her, den skal stilles for ellers. Lige til skrekkeradvarsen. Det har jeg set tidligere. I 80'erne og så videre. 12 år med ledigig. Det kræver ikke at være ledig for at se. Den er helt galt med smert og dårlig funktion i den hånd. Og på rundt en billede, at det hele er ødelagt. Her er jeg ikke noget at hente mellem medicin. Der er løbet kørt. Prøv at se et knælede. Det kan man faktisk godt gå på, sådan et tygt herude knæ. Det kan jo ikke være ledig for at se denne gal. Lad man det bestå. Så ser jeg her over 2, 5 og 10 år efter. Så har det spist brusk og lednære knovele. Som vi kan se på runden. Og så er der kun protesen tilbage. Alt det, der skal forbygges. Nu stopper jeg præsentationen om sygdommen. Men det er en snæmp sygdommen. For den kan ramme samtlige krotten slet. Og også den øverdele af halsvevltøjling. Og ikke nok med det. Den kan gripe udoverledende, som vi kan se her. Sådan et kort gikknudder i huden. Betændelse ved hjertet hende. Betændelse ved lunge hende. Betændelse i øjnene. Og stå på rose eller knoveleskørhed, som det hedder. Men hvad det er enda bære. Og øget overforkalkning med hjertasygdommen. Og så videre. Det er en svær sygdommen. Vi kigger på leden i dag. Hvor den løber det, med de her patienter, op til over 1000 skiftet. Ja, men hvis vi kigger på havedelevet. Hvis vi kigger på deres sængdningskreaktion i blodprøvet skemad. Så er det sådan, ligesom den grønne kove. Det vil svinge op og ned. Hvis ikke man får gjort noget ved denne ledbetændelse. Den grønne kove. Så vil rundenforandringen, som vi ser heroppe, det knave i knovelen. Det vil gå kun én vej. Og det er vejledskabet. Ved at lægge den her grønne betændelse ned, så kan man faktisk forebygge den fremvadskredning. Og det er det, vi skal have fat i. Sygdomsmekanismer. Og vejledig svært. Men igen. Så har vi lige taget det skridt en korte overgang. Og kigget ind i ledet med en kiggert. Og så kan han være forstået her, det er det, vi har gjort. Hernede. Forstået, at det er lidt op i kiggerten. Det er ruts, det er varmt. I kan se de der tråde lidt. Der er alt for mange blodkar. Det er blodkar, ligesom i en svulst. Nu tager jeg lige sådan en lille stump vev ud. Og forstørrer det nogle hundrede gange op i den mikroskop. Hvad er det for noget, vi ser her? Det er slet ikke så vanskeligt. Det er ledhulen herude. Prøv at se her, der er normalt en til to lad i celler. Og så kan han være jo se her. De vokser. Det er fuldstændig som lokal svulst. Det vokser ind i vevet. Måske I kan se alle de rundt, der ligger her. Det er de nye blodkar, vi har skåret på tværs. Og der triller alle de mørke plætter her. Det er det hvide blodlehemmer ud i levet. Deler sig. Og bliver aggressiv. Så det er altså celler fra blodkar-systemet, der organiserer sig ud i levet. De er der til celler og benselter og makrofærer osv. Det er sådan set ligegyldigt. Men det er de hvide blodlehemmer, af hvilke vi har en 25 miljarder. Så der er nok at tage af. De triller ud. Og ligger her og laver betændelse. Stimulerer de lokale celler. Og der er nye blodkar-dannelse. De tre ting. De skal ikke have lov at chronifisere. Så går det galt med den her sygdom. Og det er det, vi ind og kigge i, og kender mange hundreteste doffer, der har med til at regulere den her proces. Jeg har lige lavet sådan en kartun. Sådan en lille tegning her, ikke? Kan se den fine slimhende, normalt brugsk og ledig. Og så den her illrøbetendte slimhende her. Men masser af hvide blodlehemmer, de her prikker. Og cellerne, der deler sig. Og det er den, der laver de her en sygmer, der som vaskepulver, der genæver skidt væk, genæver de lede de stykker. Og det kan vi stoppe den proces. Og der må jeg jo sige, at en meget væsentlig ting er, at basalforskningen i immunforsvaret har jo kortlagt de mekanismer, der ligger bagved den forstyrrelse, jeg har beskrevet. Og så har andre med genteknologi, kunne skrevet syg medicin mod skurkene, dem, der står øverst i betændelses herkid. Og så har vi hurtigt fået dem implementeret. Det har været revolutionen her i millenniumet. Efter denne gang af forstyrrelser. Hvad har vi så i behandlinger? Lad mig lige få lov at gribe lidt tilbage ved rørende dette. Alle har hørt om guldsalte, binduer og barkommoner, og så videre. Alt forfyldt med bivirkninger. Smertelinderen medicin, fysioerkoterapi. Så havde vi de chirurgiske behandlinger med nye led. Det var en revolution, der i 80'erne og 80'erne, så videre, ingen tvivl om det, men det er meget for sådan en gruppe at gengå 4.000 operationer. Overligt. Og det endte jo at leve med pensioneringer. Det var ikke godt nok. Hvad er så godt? Hvad er det nye? Der er to, tre vasenige budskaber. Det ene, det er den hurtige diagnose, hvis den vel og mærke føles af tidlig aggressiv behandling. Og endelig skal den enkelte patient have sin skræddersyd medicin. Tidlig behandling. Det kunne se ud til at være noget af indviklet forskning. Det er det ikke. Det er nemt at forstå. Her kommer nogle patienter. De grønne er bare for lov stået 4 måneder på ventilæsten. Inden de har fået deres metodtryksat, bare er det gamle velkendte. Hvad sker der så? Det er den eneste forskel på de her to grupper patienter. Prøv at se efter to år, så ligger de grønne heroppe, og det er vejledskabet. De har altså 250% øget vejledskabet, bare ved at have forsinket deres behandlingsstart med 4 måneder. Vigtig. Den vigtigte del af behandlingen er stillet i en åbent tidning. Hevet og led, som jeg har vist, de skal fjernes, og det kræver ikke binyder bare kommunen. Det kan gøres med de lokale kunstige binyder bare kommuner, indviklede navnet, 3 amp-synologer, så videre. Sterils, så videre. Ind med en nål, og det har vi så en ultralyde. Vi kan se det sorte, det er betændelses vasken, til sådan en lille tollede hernede, for eksempel ikke. Der er en lille tollede, og så har den sådan en sort handpå. Det er betændelsen. Ind med nålen der, 1-2 dagene efter, så er det væk. Men det er sygt om det ikke. Så det skal affølges med en systembehandling for at det virker. Og der vil jeg se det, vi har kendt i mange år. Det skal på samtidig, for eksempel metotraksat. Der er også andre muligheder, men jeg får alene tid til at kigge på metotraksat, før vi overhovedet er kommet til de her nye biologiske. Og der har jeg lyst til lige at vise en dansk undersøgelse. Noget, der startede om, omkring 1.000 gifte, og støttet af den danske gigforening, hvor vi netop tog det her princip, tidligere de her norskik, hvor der ikke var ret meget. Og det, der var, det blev fjernet med, at vi sprøjte de sekundstige bindebarkermoner ind i levet, og så en hurtig metotraksatbehandling. Prøv at se, hvor disse patienter, de blev løftet op. 80% fik en eklatant effekt, og den kunne holdes over et år. Den forventede fremskridende var i skade, det er den stiblede linje, der var forbygget. Der er der jo nogen patienter, hvor det ikke går så godt. Det er der også kun 80% der er med her, og vi kan stille kravne skrepper. Derfor har vi brug for de nye behandlinger. Jeg vil bare nævne en gruppe, det vi kalder TNF-alpha hemmere, og hvad er så det for noget, er en masse stoffer her. Skal lige have det her TNF-alpha op på plads igen. Sådan et stoff, en skurk, der sejler rundt i levet, i vavene, i blodet, over alt i kroppen. Alt er for mig, når man er ledig, ikke? Sammen med alt det andet skitterer os. Men ved at skyde denne generelt ned, for det, den hæser de hvite blodlige hemmere op, den sørger for nytdannelser blodkar, den påverker leveren, så betændelser stoffer ryger ud i blodet, vi får influenser i kroppen, og så videre, og til sidst nedbrydelsledet. Ved at skyde den ned, så kan vi skyde betændelsen ned, og brusk og knavle destruktionen kan forbygges. Prøv at se her hvor enkelt det er. Patienten kommer nu, sidder dernede i ambulatoriet, med alt for meget af det her TNF-alpha i sin kop. Så der skrevede syder gen teknologisk de her y formede antistoffer, de bender sig lige hertil, fjerner der med de overskydende TNF, og så går patienten hen, og der skal ske med de næste 4-6 uger. Virker det, ja, og jeg er nødt til at tage forskningen med, originale data, prøv at se de grønne søgler. Det er dem, der er svægtet på metod triksat, nu er der kun 20 % der har tilstrækkelig effekt, ved at lægge den nye behandling hertil, så løfter vi op så 60 % for, når, siger jeg nok, der mangler stadigvæk nogen, og ikke får effekt. Ja, det er rigtig nok. Prøv så at se, hvad der sker. Første gang vist, over 2000. Hvis man kørte på metod triksat, alle enere, havde svigtet lidt over for betændelsen, så skriver den vej i ledskade fremad, som vist i de tre søgler. Men får de den her behandling lagt oven i, det her er lidt med doser osv., så er det lige før, der kommer healing, der sker ingen vej i ledskaden. Det var aldrig vist før, og den her revolution, den er helt enorm. Smerte, ømhed, havelser og trættighed forsvinder hurtigt, det hemer udvikling af vej i ledskade, en klar forbadring af livskualiteten, og bivirkningene har været relativt beskedende. Der er bivirkning, og blandt andet, dobbelt op i infektionsrisiko, og så videre, så der er bivirkning. Men en klar revolution, ser i dag, det er skemad, vi har lige et par slides mere, metotraksat på med vanten, fjern de hevede led, og det skal foregå tidlig, ikke noget med lange vennerlæster. Virker det ikke, så skal de stadigvæk have metotraksat. Fik de bivirkninger til det, så skal de stadigvæk have det i den dosis, de kan tåle. Så kan det kombinere os med nogle af de gamle behandlinger, men vores bedste kombinationsbehandling, det er til en F-hammerbehandling. Og skulle det også svægte, så er der kommet nye, så vi har nu 8 biologiske lagemidler, så der er næsten ingen, af de her kroniske ledigig patienter, der ikke kan hjælpes afgørende nu. Og lad mig sige, gør vi det så i Danmark, nu vi har fået det. Det her, det er taget fra den såkaldte landsregister Danbiv, og der kan jo se, TNF-hammerne, dem, vi har haft længst, starter her ved år 1000 skifte, og vi bruger dem, der er så nogle 1000 i behandling, kan I se, og så kommer der en masse nye behandlinger. Jeg har ikke snakket om i dag, der er en række i pipeline forstingsmæssigt, og det er egentlig ikke bare til, hvad skal vi sige, betændelse sagt i ledigigt, som jeg har vist, det er også ledigigt i virkelsejlen, og det er også en række alvorlige bennevær sygdom, så det er en omfattende revolution, inden for medicinsk behandling, og I ser inden for i tyd omne.