 Så blev det Studio 2 omkring Skarboll, vil sige det, at de personer, der blev slået hjælp med Skarboll og Skarboll, det er allerede lige stik eller snit med kniv, der er enklere, der bliver slået hjælp på en anden måde med glasgård fra flasker eller lignende, men langt i fleste, det er kniv. Og den artikel, der er lavet her til Studio 2, det er jo det der med, at en periodi, den består af nogle videnskablige artikler i det her tilfælde med min periodi, der bliver det tre artikler, som bør bygge på et enkelt studio hvert. Og den her hedder så Sharp Force Homicide i Danmark 1992 til 2016, det er drab ved Skarboll. I Danmark 1992 til 2016, det var jo den hyppeste drabsmetode, der var i drabsprojektet, det var sådan, at 33% af alle drab blev begået med Skarboll. Og i det her studie, der kigger jeg på, ja, hvordan de fordeler sig endelig lidt, ligesom Studio 1, det tror jeg springe over her, sådan med, hvordan allersfordelingen er og fordi det er egentlig meget det samme, så det bliver sådan lidt mere nede i detaljen omkring den Skarboll-delelse, hvor er de stukket hende, er der noget specielle system i det, og der er nogle specielle forbehold, man skal tage der, fordi vi har med død, man skal gøre det eller sige, det er selektere materiale. Det kommer man lige lidt smule ind på, og så lidt omkring hvad våben er, og så vil jeg prøve at kigge noget på de her drabstyper, om de egentlig adskiller sig mængden af knivstæk, der er ved de forskellige drabstyper. Ja, så det bliver studiet to nu. Og for lige at tage først noget forskellige nødtig viden omkring det her med Skarboll. Vi kalder det Skarbetraum, og det er påfærdt med Skarbe genstande, så som kniv eller linne, her står der en masse ting, det er egentlig det, som de medicinsk studenter i første omgang får at vide omkring Skarboll. Der er nogle ting, man lige skal vide, der er noget, der hedder Stigtlæsjoner og noget, der hedder Snitlæsjoner. Snitlæsjoner er det, hvor der er stukket i dybden med specelen af kniven, hvis det er det, der er brugt, og snitlæsjoner er det, hvor den Skarbe æg er blevet brugt. Det er lidt de, som når man snitter i en flæskesteig eller linne. Og det er indenfor rettsmæssigende, at noget, vi bruger en del grudt på, og skældne mellem, det er sådan, at stigtlæsjoner generelt set er farligere, fordi de kan ikke give lesjoner på dyberlægne organer, uden man egentlig kan se, at de kommer galt afsted, mens en snitlæsjon bløder ud over det hele. Det kan også sagtens være farligt, men den ser lidt mere ud af noget, end den egentlig er farligt. Og det kan også sige nogen, hvordan våbenen har været anvendt, så det er noget, vi bruger en helt lille grudt på. Sådan generelt, så siger man, at snitlæsjoner er længere i den, de er dybe, og stigtlæsjoner er dyber end de er lange. Det er ikke en egen definition, men det er bare den måde, man har erfaring for, at de ser ud på. Så hvis du lige kigger ned os, så kan du se en mand, der bliver stukket på tre forskellige måder. Når man kigger på ham ved en operation, eller ved en opluktion, så er det den her stikkanal, der er her. Og den er egentlig se ud på samme måde, og der kommer nemlig lidt omkring forløbet af stikkanaler, som kan være interessant, og videre lidt omkring, når man står med en drab, så det kan være, at der er oplysning om, at der er stukket på den ene eller anden måde. Så kan det være vigtigt at kende den her stikkanal. Det vil altså sige, at man skal passe meget på med overfortolket. Det her folk står sjældent lige ovenover, lige foran hinanden, men det er hvor man blandt andet kan bruge det til noget med de her stikkanalers retninger. Det er, hvis viden og sier ham, at det er offert, at han løber ind i kniven, eller gerne man siger, at det er offert, at løber ind i kniven, så kan stikkanals retning godt fortælle os lidt om det nu også er sandsynligt. Og det er jo ikke super sandsynligt, at man løber ind i kniven, og slet ikke når der er flere knivstik. Nå, men den her artikel, det glæmpe jeg lige at sige, den er publiceret i det tidskriftighedet Journal of Forensic Sciences. Jeg skal nok lige ligge et link til den. Den koster det svær penge og læs, fordi det koster penge, hvis den ikke skulle koster penge. Ja, sådan er det. Og den blev publiceret her i efteråret 2019. Sådan er den her rimelig ny, og man kan jo starte med lige at spørge, at vi kan vide, hvilke våben folk har slået hjælp med skarpbål. Og jeg har jo faktisk nevnt, at det var noget med knivergård, og jeg har også nevnt, at køkken kniver ret hyppig. Men her gik så lige for en figur, der viser det. Ja, den er det lobbige om folk har slået hjælp udenfor eller indenfor. Og langt langt de fleste kan jo se, at slået hjælp indenfor, og langt langt de fleste er slået hjælp med en køkken kniv. Og hvis man lige lærer blikket fald ned over figuren, så kan man se, at langt de fleste er slået hjælp med en kniv af en anden slags. Det er sådan, at knapp 98% af alle drab, de blev begået med en kniv. Og af dem er de drab, hvor man kendte kniven. Der var det 80,8% af de knive. Det var køkken knive. Og så kan man spørge selvfølgelig, hvorfor ved man ikke, hvad kniv der er stukket med. Ja, men den knive kan være smidt vækning, smidt i en sø, en gyletank, et eller andet sted, hvor man ikke kan finde den. Det kan også være, at jeg ikke har haft et adgang til opløsningerne omkring, hvad kniv der havde brugt, at man egentlig godt har vist det i sagen. Men jeg har ikke lige haft det. Jeg har faktisk tro, at de fleste, der har med nogen lunde idé om, hvad kniv det egentlig er, der er brugt. Og jeg tror godt, man kan regne med, at den fordelning, der er på våbnerne hernede af, det svarer også til den fordelning, der er, hvor der står ukendt kniv. Hvis det giver mening, så det jeg prøver at sige det er, at jeg tror mange af dem, det er faktisk også, at køkken knive. Og det er jo ikke så underligt, at der brugte køkken knive. Det har vi allesammen adgang til. Du kan lige nu sikre det ud, når anstrengter får fat i en køkken knive i løbet af cirka fem minutter. Så det er jo selvfølgelig bare derfor, at de er så aminne. Hvis vi alle sammen gik med en springknive, så vil vi nok se flere drab med springknive. Den her figure viser, hvor de drabte, som er døde ved skarpål, hvor de har haft deres lesjoner. Det vil sige både stik og snit lesjoner. Og den viser ikke, hvor mange skader de har haft, men den viser sådan en fordelning. Det vil sige, at hvis du kigger på venstre sidde, der står der 55,2%. Det betyder, at 55,2% af drabsofferne har haft en eller flere lesjoner på det her sted. De kan godt haft mange. Det kan være det en enkelt. Men det giver sådan et indtryk af, hvorehen det egentlig er folk er ramt. Og man kan se, at de er lidt ofte ramt på venstre sidde, på forsiden end de er på højere sidde. Og det kan du lige tænke over, hvordan det kan hænges sammen. Mange vil umiddelbart sige, at de står lige overfor hinanden, og den ene er den, der stikker, som ofte er højerehåndet. Så derfor vil man simpelthen ramme venstre sidde brødskassen. Og det er helt sikkert også en del af forklaringen. Nogt specielt med dem med få stik. Men stemme med flere stik, er man der begynder tingene at flytte sig lidt rundt. Og der er flere forskellige ting, man skal tage højere det for. Hvis du for eksempel kigger ned på hænderne, så ser de jo faktisk nogenlunde ens ud, og det går underarmende også. Der er ikke forskel på de to sidder. Det er lige at sige, at her er hænder, eller arme og ben, der er forsid og bagside taget sammen i et. Simpelthen fordi de kan bevæge sig så meget, at det ikke er rigtige mening at snakke om forsid og bagside. Og det er også lidt svært af afgrænset, så der er også nogle mere praktiske oversager til det lavet på den her måde. Ja, og det ved man godt for andre studier, at der oftest er skader mod brødskassen, og det ofte er venstre forrestede del af brødskassen. Og i næste film kan vi lige se lidt nærmere på noget, der er vigtigt lige at forholde sig til, når vi har med drap at gøre. Draps op for det er selekterede materiale, og der er forskellige typer bias bl.a. i det. Så det er ikke sådan en tilfældig udsnit af befolkningen for det første. Det svarer lidt til at teste for klamydia til en smoky-konsert. Der får man også et andet resultat, end hvis man gør det til visse andre ting uden at komme nærmere ind på det. Det var sådan under andet verdenskrig, der kom der nogle fly tilbage, som havde været ind og bombe ind over Europa. Og så må man prøve at kigge på, hvordan kunne man panse de her fly lidt bedre. Og der kigger man jo så på, hvor er de fly, der kommer tilbage, hvor de egentlig ramte hende. Og ingen af dem var ramt i kogpittet, ingen af dem var ramt i motorerne, og heller ikke i hale-råderne. Så man tænkte, at først øjekastet, så må vi da heller lave dem af at panse der, og så kun panse alle de andre steder. Indtil der var en, der fik den idé, at det kunne være, at dem, der var ramt i kogpittet, motorne eller hellerråderne, det er faktisk, hvordan det lå på markerne udover Europa, altså som at blive en skudt ned. Og det bruger man til at illustrere, at det her, det hedder overlevelses-bias. Ja, her hvor de fly, der klarer sig tilbage, det vil sige, de havde ikke skader der, hvor de så ville komme til at styre det ned af. Så når man kigger på drab, så er det så det modsatte af overlevelses-bias. Jeg ved ikke om man skal kalde det døds-bias eller hvad, men det betyder, at når man skal kigge på den her fly, så kan man kigge på lige før og med, hvor er det folk har stukket hende. Så er det klart, hvis man er ramt i motoren, så at sige, som i brøstkassen, hvor vi har hjertet og lungerne, og de store kar, som er meget vitale, og som man ikke klarer sig ret godt med skader på. Så er det klart, at vi vil se nogen flere der hos dem, der har død, men dem, der er udlukkende og stukket i armen, de overlever jo. Så dem ser vi ikke så mange af. Så det er simpelthen forklaringen, og det skal man lige tage med ind, når man skal prøve at forholde sig til alt det her. Og det gør også, at man er det der med håndighed, som jeg snakket om før, at de fleste er højere håndighed, og så må man komme til at stikke mod venstre side brøstkassen. Det kan man sku ikke altid at lige rejne med. Men det er klart, at der er noget håndighed i det, og nok specielt ved dem, der er stukket en enkel gang. Ja, og det er nogle ting, man hele tiden skal forholde sig til, når man kigger på det her. Men jeg vil da, hvis jeg skulle opfinde noget beskyttelsesutstyr mod, der kunne sikre en, når man blev stukket med kniv, så ville det jo nok være en god idé at beskytte brøstkasten og det ved man faktisk allerede godt. Er de så de dyre organer, der er ramt? Ja, det kan man se på den her figur. Jo mørker og nyanser, der er jo værrestår det til. Og hvis man kigger rundt, det står på engelsk her, men jeg tror faktisk, de giver nogle nogle mening. Man kan se det hyppigste ramte, det er de lungerne, og det inkluderer også når lungerne er klappet sammen. Der behøver så altid ikke at være skade direkte på lungerne. Det giver store problemer for lungerne, hvis de er klappet sammen, og selvom der ikke er desideret skade på dem. Så lungerne er rigtig hybige i hjertet, og rigtig hybige omkring halvdelen er ramt i hjertet, og det inkluderer hjertesecken med blødninger ude i den, som er sådan en speciel ting, der kan være ekstra farligt, som egentlig er rimelig nemt og gør noget videre, hvis man ellers får stillet diagnosen, og jeg kommer frem hurtigt nok. Det er sådan, at nu skal jeg lige kigge på mit papir her, at 97,9% af drabsofferne, de her skader på enten hjerte og ellers lunge, så det er jo meget hybige, der bliver ramt der, og det er jo simpelthen fordi det er så kuldre enormt vigtigt, at man kan få noget ildende i kroppen via lungerne, og det kan blive på en berød rundt via blodet. Der er også en hel del af stukket i de store kar i brøstkassen. Det er simpelthen også super farligt, fordi der kan man nemt få blød, og så ender man jo med at døre det. Ellers så prøver man bare at kigge rundt, der hvor det kunne være interessant at se det her, hvis man kunne prøve at sige noget om hjem, hvor farligt er det at blive stukket i leveren. Der var ikke ret mange, der var stukket kun i leveren. Det kan man ikke se her, men det kan jeg fortælle jer. Så det er nok med, hvis man er stukket i nogle specielle kar i leveren, at man egentlig som oftest går hen og dør af det, ellers er det nok at overleve det. Hvis man kigger på brøstkassen, den er godt lilla derover, der er en hel lille, der var ramt der. Det var sådan, at omkring lidt over halvdelen, så er den offentlig jo ramt et eller andet sted i nogle knåler, og det er noget, der er rigtig vigtigt, når man skal bedømme en sag, fordi det kræver en masse kraft at stikke igennem knåler, så derfor er det vigtigt at videre, om der er stukket i knåle eller ej. Best, som man nok sidder og overvejer om det her, det kunne blive mere nørdet, så lader jeg da godt lige vise den her figure. Den viser noget om stikretningerne. Det vil sige, det er kun på stiklesjoner, der var der stukket i dybden. Det er en figure, jeg har brugt ufat i lang tid på at lave, at vi har skulle sidde og finde hver enkel lille stiklesjoner, og så finde ud af, hvad retning den havde, og det har bare taget lang tid. Det her med stikretninger, det er supervigtigt, når man har med obduktioner i drabsager, og også selvmåder eller ulykker at gøre, fordi det kan sige rigtig meget om, hvad der er sket. Så for den enkelle sag, er det supervigtigt. Jeg har ikke helt overbevist om, at hvis en opgåelse her, at det er supervigtigt, men fordi jeg brugt lang tid på den, og den er flot, så må du da godt lige bruge lidt tid på, og nydde den. Den her, den består af to søjler, er om en stiklesjon er på forsidende kroppen, eller på bagsiden af kroppen. Og så er der ellers delt op i tre blokke, øverst de røde, som siger noget om, at gå stikkennallen op af eller ned af, så er der de blå i midten, det er om den går til høj eller venstre, eller i ingen retning, og så er den af den nederste gule, om den går bagud, frem af, eller i ikke i nogen retning i det plan. Det kan være en lille bit smule, og svært at forstå det her, man kan ikke følge dig super dum, men mindre du er dum, nej, det skal du heller ikke. Ja, og hvis man kigger øverst, der er den, der hedder superior og inferior, det er om de mest har gået op af, om de mest går ned af, eller de mest går ikke rigtig, i det plan her, og der kan man sige, de fleste har faktisk ikke rigtig nogen retning. Der er en lille overvægt, af nogen, der går ned af, i forhold til nogen, der går op af, og det kan man filosofere lidt over, i forhold til en ganske, man der står opreist, modsat den omvendte situation. Højere venstre, der er ikke den store forskel, forfra og bafra, altså anterior, posterior. Hvis man kigger på forstående kroppen, så går langt de fleste bag ud, og kigger man på bagstående kroppen, så går langt de fleste for ud, og det giver nærmest sig selv. Hvis man stikker på forstående kroppen, og man stikker frem af, så ommer man jo ikke kroppen. Så ja, det er egentlig bare logik, og det er sådan, at jeg har opgjort stiklesjoner, som er, at nogen skader, der går i dybden, og så har jeg faktisk talt med, som stiklesjoner, noget der på arm og ben. Det er simpelthen, fordi arm og ben, de kan bevæge sig, så den bevægelse, der kan være, de kan lige så godt være fra offret, se de forhold til gærlingsmannen, og så er det også bare rigtig svært at præcis angive retninger, og til og med at stiklesjonerne på arm og ben, højdehals, bryst og bu, og tilhøjende rykside, det er opgjort her. Men her kan du se, at, ja, langt de fleste er stukket i brystkassen, 77,5%, og et efterfuldt er noget på halsen, og så ellers på buen, og i hovedet. Hvis du kigger i midten, så kan du se, at 45% cirka er ramt på foresiden, og 32% er ramt på bavsiden. Man kan godt være ramt på både for og bavsiden. Og så kan man se, at der er flere, der er ramt på venstre side med de her stik, 77,3%, og kun 32,4 på højere side, og det var det, jeg inden på før, og det var det, der gør mig med, at vi kigger på dem, der er svaret til flyene, der styrer det ned, altså de døde, og så kan der sagtens også være noget omkring det der hånedhed. Og så hele året til højre, der er de enkelte af procent af forstikken, som mindre meget omkring, mindre meget om det, man så ved, du så lige før med alle skarpe lesjoner, men her har du så kun taget dem med, at gå i dybden med, hvor man antager spidsen forst. Man kan nok godt se, at der er færre på halsen end der var på den anden, ja, og altid så bliver der godt lige undskyld farverne. Det er simpelthen nogle pre-definerede farver, der gør, at man nemt kan skille tingene fra hinanden, det ligner noget grædesynk, hadde på i gettergrimasser, men det lavede på den måde sådan så, at farveblinde også kan aflæsne de her, og det er jo ikke rigtig vigtigt, når man skal få midle nogle tal, for at få farveblinde. Så hvad er skogt her? Og så tilder jeg mig lige, og springe en lille billig smule litte, lige før der talte jeg om dem, der var stukket, eller kigget på stiklesjonerne. Der er faktisk en gruppe, der er interessant at kigge på, det er dem, der døde ved skarpvoldt, som kun havde en enkelt skarp lesjon, altså et stik eller et snit, langt de fleste havde kun, at der var det stik de havde, men der er nogen på halsen, hvor det er en enkelt snit. Nye angst er noget lys, og det er jo fordi, at vi har med, eller nogle stederne, det er fordi, at vi har med lavere procent, der gør, og det er så, at 18,9 procent af de drabte ved skarpvoldt, de havde kun en lesjon. Så det er lige vel en rimelig stor del, lige knappen en femte del af alle, havde kun en lesjon. Det er jo sådan nogle, man godt kunne forestille sig at være nem og redde, og jeg synes, man kan bruge det til med en enkelt lesjon, men det er nemmest at illustrere med en enkelt lesjon. Den siger måske lidt omkring det der, hvad betyder håndighed, og hvad betyder det også, hvor der er, man er ramt hende, hvis man lige tænker, at det er godt igennem. Du kan se, at en stor del var ramt i brødskassen, det er helt ud til venstre. Så hvis man kigger på da i midten, så kan man se, at langt langt de fleste var stukket på forsiden af kroppen, og det snyder lidt her, og det er enkelt, at der er ramt steder, hvor man ikke kan sige på forsiden eller bagsiden, eller så skulle de der front og back, de skulle faktisk give 100%. Så hvis du kigger over, så kan du se, at langt overvejende er de ramt på venstre side af kroppen, det taler for mig. Når man ser de ramt på forsiden af kroppen, så må man antae, at de har stået nok lige overfor hinanden med det her enkelt stik, og det taler for mig, for at håndighed betyder noget. Selvfølgelig betyder det også noget, at man nemmer rammer i hjertet, og når man med i har tænkt det igen, så synes jeg faktisk, det er et argument for, at håndighed så følte det betyder noget. Det her er en enorm, tankervækende figure, og jeg synes faktisk, det er nok den mest interessante figure, udover de flotte figure, der var lige før, men det er faktisk den mest interessante figure i det her studie, det minder lidt om noget, du sikkert har set før, hvor det er gjort op i mandeligoffere og kvindeligoffere, så det er delt op i tre blokke. Hvis du kan huske det med drabstyperne, så var det noget, der hed natlige fuldskab, det var typisk i lejlighed, eller huse rundt omkring, hvor folk drækker pose og øl, og så kom op og skændes emend, og så over trivialiteter, så kom de op og slås, og så var der en derinde med at blive stukket. Det er den ene gruppe natlige fuldskab, som vi ser her mandeligoffere, kan du se, og så er der partner drab, og så er der andet. Udover at den viser noget om, hvor mange der er i de forskellige kategorier, så viser den også, hvor mange stik der var. Så hvis man tager den nederste, så står der nul, så er der 3, 4 og 5 plus. Så her kan man se, at der er en gruppe, der kun har snitligioner. Det er der, hvor der står nul, der er ikke nogen stik, men der er sådan en stor gruppe, der har mand, der har et enkelt stik, og ikke så mange, der har rigtigt mange stik. Hvis du kigger op i partner drab, der er en tydelig kunstforskel. De kvindelige offere har meget ofte mere end et knivstek, og ofte over fem, mens de mandelige drabsoffere, de har typisk kun et enkelt stik. Jeg kommer lidt ind på det, de senere slides, for mindre det næste, det har lever jo lidt at gøre med motivet, at når mand bliver slået hjel i partner drab, så er det ofte i forbindelse med, at han har truet sine partner eller banket sine partner, så er der et eller andet element af selvforsvar i det. Og det ved selvforsvar der er det ikke så tit, der bliver stukket mange gange. Ja, og det er kvinder, der er stukket rigtig mange gange, det er jo fordi der ofte er noget sjaloci og separation og stærke følelser blandt nede i det. Og det her er jo et kæmpe argument for, at partner drab er ikke det samme, om det er mandelige offere eller kvindelige offere, der er stor kunstforskel. Og det synes jeg godt, at man kunne lige tænke lidt over. Som sagt så er de kvindelige offere i partner drab, de har mange flere stik end de mandelige offere. Hvis man så lige går op til andet, der er så blandet resten af familie drabene og alle de andre drab ind i det her. Ja, hvad der at sige der, en del af offerne i andet har også kun en enkelt knivstik. Det ser mænd, det rammer. Og det er noget, hvor det ikke sådan er oplagt, at det er natlige fuldskab, men måske noget andet tumult af en slags. Og så er der en stor gruppe, der har mere end fem stiklisioner. Og det kommer meget højt op i stiklisioner. Jeg tror den, der har flest skarpe lesioner, har, så vidt de husker over 200, men jo langt de fleste har under 10. Men der er stor spreadning på dem med mange stiklisioner i gruppen andet. Det er dels noget inden for familien, hvor det er typisk en svært psykisk syg gærningsmand, der slår typisk den ene eller begge forældre hjælp. Men der kan også være andre. Der er også andre i den her gruppe. Der er nogle, hvor det går helt amok, når de stikker. De bliver med at stikke mange gange. Så det er sådan en blandede ting her. Der er også en del rival drab i dem med mange stik, hvor en gærningsmand slår sin mandelige rivalhjælp, enten i forbindelse med, at eksparteren bliver slået hjælp, eller forsøgs slået hjælp, eller bare enkel stående. Så er der en tilsvarende figure her, der går på motiverne. Den svaret til den figure, der også var i den generelle drabsundersøgelse, det er jo det der med, at der kan være mere end et motiv til drab, så hvad enkel sager kan godt være med flere gange her. Og så bliver også nævnt i den generelle undersøgelse. Det her studie har lavet ikke super godt til det her med motiver, simpelthen fordi jeg ikke har været dybt nok ind i sagerne. Det kræver, at jeg skulle læse meget mere i dybden omkring afhøringer, og hvad der har været i retten. Men det her giver lige vel en indikation af, hvordan tingene forholder sig. Nederst er der en gruppe, der hedder Offer-provokerede. Det er der hvor offerede, og det kan man se, at det kun er mænd, det er hvor de har gjort et eller andet, der har gjort, at de er blød stukket, og det er hvor de har troet med vold eller udøvet vold, og så er der blød en stukket. Det er stadigvæk drab selvom offerede har provokerede det. Så er der noget af det her trivialitet, det er nævnt omkring, når nogle halvvoksne mænd sidder og drikker øl, og så kommer op og skinnes om en hund eller noget andet, en spildt øl, og så rører der et stik af sted. Der kan man se, at de har faktisk meget få stik. Jeg glemte at sige ned ved offerede-provokerede, der er faktisk også forholdsvis få stik, og det er jo det også nævnt omkring ved partner-drapene. Travelitet er der ofte få stik. Denne her med få stik, det er nogle, hvor der er potentiale for at kunne blive redet. Så er der noget, hvor det er psykisk sygdom, der har været motivet, altså sådan svære psykisk sygdom med psykose. Der er mange af dem, der er offerne der, der har haft utrolig mange stik, mere end de fem plus, der står her. Og så er der lidt omkring dialogi, der kan man se, at de, hvad så for de kvindelige offere, er der rigtig, rigtig mange stik, de kvindelige offere ved partner-drap. De mandelige offere, der er her, det er rival-drap, hvor en mand slår sin mandelige rival-hjel i forbindelse med sådan en træk hans drama, eller hvad man nu skal kalde det. Det her, det bliver den sidste figur fra den her studietor omkring drab i skarpvold. Ude til venstre, der ser man, hvordan det fordeler sig med lokaliteten, at de her skarpe lesioner stikker snit hos mænd, og ud til højre er det for kvinder. Det er så en generelt, som er også fremgik af de tidligste figur, så er kvinder, de bliver slået hjælp indenfor familien, men det er ikke helt fiksagt, men det tror jeg nu nok det fremgik lige før. Og kvinder har flere lesioner ind, mandelige offere. Kvinder har igennem snit 17,9 skarperne lesioner, og mænd har igennem snit 12,1, og indenfor partner-drap er der endnu større forskel, fordi mændene oftest kun har få skader. Og det man ellers kan se her, hvis man lige prøver at kigge på det, så fordel ikke nogen lunde med de forskellige kroppsregioner på hovedet og ansigt. Kvinderne er simpelthen ofte ramt i hovedet og ansigt inden mændene, og det har noget at gøre med, at når der er flere lesioner i ham, så er der også der risiko for, at der er flere områder, der er ramt. Og så er det klart, at hvis man kun stikker en enkel gang, og folk skal dø af dem, så bliver det jo nødvendigvis i brødskassen. Det er lidt svær at gøre det i hovedet. Haldelsen, der kan man godt snit sig med en enkel lesion til, at folk dør af det. Men det er sådan set det, der forklarer forskellen her. Det må være bare i antallet af stik og snit, de har med hensyn til sidderne og bavsider, der er ikke den store forskel, vil jeg sige. Men tydeligt, tydeligt kunstforskel, også på, i hvilke regioner der er ramt. Og det var så slut for studiet 2, der handler om drab ved skarpvoldt i Danmark fra 1902 til 2016. Og det var jo som sagt led i den her tritridt raket med studiet, med drab overordnet, og så studiet 2 drab ved skarpvoldt, og så studiet 3 drab med stik, eller vedstik, i forhold til, eller set i forhold til, om der er kommet bedre lægebehandling. Og jeg har egentlig lovet, at jeg også vil fortælle om studiet 3, men der er simpelthen skidt det, at selvom studiet 3 er accepteret til publikation, så har de ikke lavet det på fint papir nu. Jeg har ellers læst det igennem, når rettet til. Men de har ikke udgivet det nu, og derfor kan jeg heller ikke vise noget af det, der er simpelthen regler der, der gør det. Men det er meget spændende. Det jeg kigger på der, det er, jeg holder drabene med et enkelt stik, op mod dem med flere stik, og så går du overvej om, hvordan du tænker, den udvikling har været fra 1902 til 2016. Jeg synes egentlig, det blev meget spændende, og det er meget spændende resultat, men det må simpelthen blive en anden gang, fordi der er deadline for det her til forskningsdøjen, og jeg skal have noget vagt, så det skal passe, så jeg kan ikke sidde og lave det her, mens jeg har vagt. Så det må simpelthen bare vente. Så, ja, sidste video i denne omgang omkring Drab i Danmark 1902 til 2016, det var det her POD-projekt, det var i gang med, og noget af det, jeg vil prøve at kigge på, det var Øres Vollen fra 1902 til 2016, og fordi studiet 3 ikke er noget, jeg må offentlig gøre nu, så kan jeg faktisk ikke fortælle jer, om der er flere huller i folk i dag, der blev slået hjælp i 1902, som var den der udgangs tanke, der var på det hele, eller indgangs tanke må det heller være. Ja, så det må komme på et senere tidspunkt, jeg skal nok prøve at skrive om det lige så snart, jeg har fået lov til at må publicere det. Tak for nu.