 Det her er egentlig det, der er andre. Det kan godt være, at jeg sikker, at det er det eneste. Det er søg. Hvorfor gik det her ind? Det er det mest. Er det ordentligt? Ja, det er det mest. Er det ordentligt? Ja, det er det mest. Det er en gang. Er du så prøv at se mig trøje skole? Er du så prøv at se mig? Ja, da er det prøv. Hvorfor er det egentlig gammel? Vil du møge penge, mener du, at vi er nødt til at komme til? Ja, mener du, at vi er nødt til at komme til? Ja. Hvad med det? Jeg har ikke mødt til. Jæjå, det er ikke sikkert at komme til. Hvor er du? Jeg er nødt til. Hvor er du? Det er jo nogen, som ved, som ved. Grøn. Det er så rart. Ja. Ja. Ja. Ja. Ja. Ja. Ja. Ja. Ja. Ja. Ja. Ja. Ja. Gå til. Gå til. Ja. Ja. Det kan du ikke gøre. Nå. Jeg kan geste bevæge her. Og hjertelig velkommen til alle til Universitets fejring af vores egen 66-års fødselsdag. I dag er en festdag, hvor vi fejrer Universitets grundlæggelse, medarbejdere, studerende og alle vores samarbejdspraget navn. Men i dag er også en dag, hvor vi stopper op og tager selv i betragning. Vi er og bør stadig være vores egen største kritiker. Og som et universitet, da daglig ford og brød reflektion og kritisk tænkning bør vi også kunne sætte os selv under lup, både som arbejdsplads, som uddannelsesinstitution, samfundsaktør og stille de kritiske spørgsmål. Hvor er det, vi kommer fra? Hvad er egentlig vores DNA? Og hvor er det, vi vil hen? Hvad er det for et universitet, vi ønsker os, kort sagt? Hvilke ambitioner har vi for dette universitet? Når jeg ser tilbage på mine egne mere end 50 år i denne sektor som student, som lærer, som censor og som bestyrelsesformand, så ser jeg en sektor, der har gennemgået nogle af de største forandringer, både med hensyn til størrelse og med hensyn til indhold. Aldrig har der været så mange studerende, så bredt et uddannelsesudbud, og aldrig har der været så meget fokus på uddannelse i alle anden mændighed, og på vores universiteter i så dels hed. Gennemgribene reformer inført på meget kort tid, og universitetslandskabet er fuldstændig ændret over 10 år. Måske en tsunami. Aarhusuniversitet har selv været gennem måske de største af dem alle. Og jeg har ære til at spurgte mig selv, har det været det hele været. Og mit svar er, ja, det har det. Og det har det, fordi vi nærmere har meget store ambitioner for det her universitet. Vi skal være klogere, vi skal være mere indsiktsfulde, og vi skal være mere opfind som i alt, hvad vi foretager os. I uddannelsen af de kommende generationer i forskning i videnudveksling med samfundet, og ikke mindst i tabletteudviklingen af fremtidens forskere. Det må og skal være den drivkraft, der har drivet os frem til der, hvor vi står i dag, og det er den, der fortsatet skal drivet os frem af, når vi søger lys. Vi har forsøgt det umulige, når man i hvert fald det muligest højeste grad, sagde August Drindberg. Og selvom oren er mere end 150 år gamle, så er det vel i virkeligheden, at det ikke er et moderne universitet bygger på. Den konstante nysgærighed, den umetlige søgen efter ny viden, efter nye opdagelser og efter nye sammenhæng. Er det udfordret, at udvikle, at ture og gå de uprøvede veje, at ture stille de ubesvaretes børsbål, ja, at gøre det umulige med nordmorske menende. Vi må sætte spørgsmålstegn ved det hele, men vi må samtidig respektere helheden. Hver en mursten, der udgør dette universitets bygner, hver en forsker, der er på trottgangene, og hver en studerende, der er blevet undervist i disse auditorier, fortæller historien om dette universitets store ambition. Hvis vi taber den ambition, så taber vi den ond universitetet på det skabt i fra 46 år siden. En ond, der fik fremsynet mennesker til at sætte overhus på verdenskortet, som fik forskere og som skov, som er her i dag, til at drive sin forskning helt frem til den store målstrej. Og som i dag betyder, at overhusuniversitet placeres blandt det 100 bedste i verden. Og det er der, vi skal forblive. Men det har sin pris. Det kræver ressourcer. Det kræver nye tænkning. Det kræver også nye organisering. Det kræver samordningen. Det kræver, at man melder sig ind i den internationelle konkurrence og at man bliver der. Kort sagt, det kræver, at man tør sikte efter det umiddelbart umuligt. Er det så lykkedes? Ja, et langt stykke hen af vejen, synes jeg det er, men måske ikke hele vejen. Vi må erkende, at der er interne strukturer, organiseringer og arbejdsgange, som måske kan træne til justering. Det er det foregangene og et tydeligt eksempel på. Derfor i værksatte rejter og hele ledelsen, den interne analyse, der gik ud på at lytte, analysere, lære, beslutte og implementere i dialog med ansatte og studerende. Det er med et indtryk af både ledelsen medarbejder og de studerende på Aarhus Universitet igennem denne konstruktiv og fornuftige dialog, når frem til et fældsresultat. I skal nu sammen foretage de justeringer, der er nedevendige for at fastholde universitetet som et velfungerende arbejdsplads og en stærk uddannelse. Moderne forskning og uddannelse er jo ikke blot en individuelle præstation. Det er jo som udgangspunkt et holdspil, hvor både vildenskablige tekniske administrativ kompetencer skal spille sammen. Det skylder vi mere end 40.000 studerende, der har valgt at tage deres uddannelse på Aarhus Universitet. Det er de studerende, der er universitets fremtid, og hvis de studerende ikke har det godt, har universitetet det ikke godt. Derfor skal vi hele tiden tage temperaturen på de studerende's trivsel, og deres velværer, og styrke de fysiske og psykiske rammer. Et inspirerende udviklerende og udfordrende studiemiljøger, de med tænder, der selv kan inspirere og udvikle og udfordre. Men, vi skal også stille krav til de studerende. Studiet er ikke et deltidsarbejde. Og hvis man ikke forstår det, så går det galt. Vi må samtidig også erkende, at det er langt fra alt, hvad regeringen og positionen spiller ud med, vi er lige begejstret for. De sidste 10 års politiske ambitioner for universiteternes virke er jo ikke altid hængt sammen med universiteternes egen ambitioner. Gigantisk vægt, urbrugtexpansion, kombineret med mere biokratisk kontroll, har stået meget højt på politikernes dagsoften siden 2005, og havde råd i en politisk overbevistning, som det svært at være uenige i, nemlig viden af vej til vækst. Århusuniversitet har også været en del af denne vækstrategi og denne udvikling. Og måske har vi i periode lavet at skribe ansmole eufori. Der sidder nok nogen i blandt jer og tænker, at vi bestyrer sig måske undervåderer de problemer, som var forbundet med så stor vækst. Og vi kan vel ikke helt afvise, at noget er gået måske en anse for hurtigt, men det er jo ikke det samme som er det forkert. Vi har måttet foretage en opbrejmstning i det forgangene år, og det har været svært for mange, både medarbejder og ledelse. Men nu er vi gennem eller nogenlående igennem, og bedre rostede til at tage fremtidens udfordringer op. Men vi skal passe på, at diskussionerne og biokratiet, både vores eget og andres, ikke spærer for denne overordnede ambition, og gør os defensiv til bageskogene suger, indadvente suger på ledelsen, suger på ministeriet, suger på samfundet, suger på alt. Så bliver vi endervis som et ironimus universitet, der har mistet lysten til forandring og fornyelse, for alt var jo bedre i de gamle dage. Det må ikke ske. Men selvfølgelig skal vi samtidig lytte og justere. Forvildt voksne forskning, for mange studerende, og for meget ny undervisningsudbud. Det skal man være varsam med. Det er nødvendigt at foretage justeringer og reguleringer, men alt sammen i dialog med vedarbejdere og studerende. Konsolidering og reflektion er nok nøgleorderne i de kommende år, efter vækstboblen i nøgleorden. Vi er nok enige, tror jeg. Vi kan spille på at høre, med politikerne på dette punkt. Men justeringerne må omvendt ikke trække alt fremdraft ud af universitetens udvikling og bombe os tilbage fra den tid, hvor jeg kom. Vi må heller ikke blive så forblendet af samfundets nuværende behov, at vi helt overser samfundets langsigtighed udvikling. En udvikling, der fortsætter frie rammer og kreativt tænkning og hvor universitetens ambitioner må have optimale betingelser. Vi skal være i stand til på dette universitet at tænke længere end erhvervslivet, men vi skal samtidig respekterer erhvervslivets nuværende og fremtidige behov. Egeringen har jo lejlighedsvis haft svært ved, som jeg sagde at holde fingrene for sig selv, og tendensen til at blande sig i universiteternes dagligdag kan virke en annes uhensigsmesigt i et samfund, der i øret bygger på tillid. Lad os nu ikke glemme, at et af hovedformålende månvastetslån var en ambition, en politisk ambition om at give universiteterne flere frihedsgrader og sikre armslængden mellem universiteterne og den tændt hvertid siden regeringen. Det var derfor universiteterne fik en bestyrrelse, som skulle agere ryksdød fra ledelsen og bindede den til samfundet og stoppkloss for politikerne. Men selv i dag 11 år efter lovens indførelse diskuteres denne ambition stadig, hvad skal vi med bestyrrelse, spørger nogen. Og det bekymrer mig, fordi i vores arbejde bygger på tillid nødvendigheden af tillid. Tillid fra samfundet er om krækkenlæggende, fra politikere, men jo selvfølgelig første Fransforuniversitets ansætter og studerende. Derfor har jeg jo den bøn, som jeg altid har, til politikere, giver os mere frihed, ikke kun på papiret, men også i praksis. Lad os gøre vores arbejde, måle os, vejr os, stille os til regnskab, men giver os den tillid som bærende fundament. Det er ikke fordi, jeg siger, at vi ikke har tillid. Jeg synes faktisk, at det går rigtig godt i samarbejdet, mellem ministeriet og os, og vi lytter med glæde til en lang ege af den signaler, den ege af signaler, der er kommet fra jer. Vi kan bruge endnu mere frihed. Så den skal et universitet tænke. Bestyrelsen på Aarhus Universitet vil fortsat arbejde, for at gøre sig fortjent til tillid, og de kommende arbejdsopgæver på rektorspor vil være at fokusere på at løfte den farvelige kvalitet i uddannelserne, en fortsat strebende efter primaravne forskning og en styrket internationalisering af uddannelses- og forskningsmiljøerne. Men vigtigst er, at vi vil på Aarhus Universitet fortsat arbejde for at bevare den intellektuelle ambition, der driver det her universitet, og som giver genklang både lokalt, regionalt, nationelt, og heldigvis også internationalt. Fordi uden ambitionen, er vi en fuld udenvinger, som salvedort er lig, som malerske udtryk det. Derfor skal vi sikre universitetet den handlingsmesig og onlig frihed, som gør, at vi står endnu stærker om 100 år, når både vi og vores dagspolitiker for længst er død og glemt. Ledelser, politiker, bestyrelser, forgår, men universitetet vil bestå. Men kun, hvis vi drevde universitetet at dreve, er disse enorme ambitioner om indsigt og viden. Læres derfor i dag både fejre vores fortsæt, men især vores fremtid. Jeg ønsker jer alle en rigtig dejlig årsfest, og vil med tak til medarbejdere og studerende for et forbindeligt samarbejde i det forløbende år, G.O. og videre, til rejter, som har haft, det må man sige, et udfordrende år. Kære minister, kære borgmester og regionsrådsformand, kære bestyrelse, medarbejder og studerende, kære gæster, mine damer og herrer, hjertelig velkommen til Aarhus Universitets 46. styvelig årsfest. Der er glød i debatten. Universitetsektoren er blevet et meget populært diskussionsæmne især blandt politikere og interesseorganisationer, som har hver deres holdning til, hvad universiteterne skal gøre for at bidrage best muligt til det danske samfund. Det er grundlæggende positivt, at der er så stort et fokus på universiteterne. Det vidner nemlig om en udbredt forståelse for, at universiteterne er en helt central drivkraft for udviklingen af det danske samfund. Det glæder mig i den forbindelse, at uddannelses- og forskningsministeren er til stedet i dag. Jamen, de gerne kviterer for, at regeringens finanslovsforslag, blandt andet lægger op til at fortsætte de 3-årige basisbevillinger. Og det på et niveau, der bestemt tåler sammenligningen med de lande vi normalt måler os i mål. Jeg vil også gerne kvite for, at regeringen har sikret fortsættelsen af Danmarks Grundforskningsfondt og får i det hele taget, at have store ambitioner for universiteterne og deres kærene opgaver forskning, uddannelser, vidende udvikling og her på Aarhus Universitet også til en udvikling. Men, og der er altid et men, jeg vil samtidig benytte lejligheden til, at advarer i måde et forsnævert fokus i diskussionerne om uddannelsernes kvalitet og relevans. Vi risikerer at udvikle mentale skygklapper, der som bekendt indskrænger usynet. Jeg hilser selve debatten om uddannelsernes kvalitet og relevans varmt velkommen, fordi den er vigtig for det danske samfund og den er vigtig for universiteterne. Men jeg må konstatere, at ordene kvalitet og relevans bliver brugte i så mange sammenhænge og ofte i flink, så vi er i overhængende far for at miste fokus på, hvad det egentlig er, vi taler om. I øjeblikket venter vi med spænding på rapport nummer 2 for regerings kvalitetsudvalg. Udvalget har blandt andet sat sig for at definere og måle uddannelses kvalitet og relevans. Forløbigt har det letet til, at der er betalt meget om dimensionering, timetal og beskæftigelse. Det er altså meget vigtige temaer, og jeg deltager meget gerne i debatten. Med åbent sind og med William til at spørge, hvad kan vi selv gøre bedre på universiteterne? For der er bestemt meget, som vi kan gøre bedre. Men jeg er nødt til at sige, at kvalitetsbegrevet er noget bredere end kvalitetsudvalg, og jeg er stærkt bekymret for, at udvalget falder for fristelsen, til at definere kvalitet, som det, der nemt kan måles og vejs. Vi må altså ikke reducere debatten om uddannelsenes kvalitet, til blot at handle om størrelsen på de med tændernes første lønnsjek. I så fald risikerer vi alle sammen at blive både vidensmæssigt og ondt fattigere, og kvalitetsbegrevet bliver hudt og forbredet. Tannukfejl. Jeg siger ikke, at dimensionering og beskæftelse ikke er vigtige faktorer. Selvfølgelig skal vores dimitenter kunne få et arbejde, hvor de anvender de kompetencer, de har afværet sig i løbet af studiet. Prøv lige at sige det modsatte, det lyder ikke ret godt. Men de skal altså kunne meget mere end blot det. Det helt centrale for os som universitet er, at vores kandidater fagligt set er på et internationalt højt niveau. Det så jeg gerne, at kvalitetsdebatten kom til os at handle om. En vær omlægning af uddannelsesystemen bør tage højde for, at de danske dimitenter skal kunne konkurrere med stærke kandidater fra hele verden. Hvis vi slægger på den høje faglige kvalitet, så går det altså ud over lands konkurrencekræft. Universitetsuddannelsens kvalitet hænger udløsligt sammen med forskningskvalitet. Vores uddannelser er, og skal være forskningsbaseret. Blandt andet fordi, at det netop er i mødet med forskningen, at vores studerende lyfter deres faglige niveau, og averer sig den mentale spændstighed, som gør, at de kan forandre verden, der hvor de andre. Derfor vil jeg også advare mod, at kandidatuddannelserne bliver skort ned til blot et enkelt dårl, som kvalitetsudvalget også forslår. Det vil uværligt føre til kraftigt fald i kvaliteten. Det er på kandidatuddannelserne, at mødet med forskningen bliver virkelig intensst, og forslaget vil altså underminere universitetsuddannelserne, der hvor de er allerstærkest. Som tidligere nævnt, kigger vi også gerne ind al. Der er selv en stor opgave, som vi skal løfte for at højne uddannelsernes kvalitet. Den seneste studiemiljøundersøgelse, den er blot fået ude og gammel her på universitetet, viser, at den gennemsnittelige arbejdstid for vores studerende ligger på omkring 30 timer pga. Er det så et overhusfenomen? Nej, billede er det samme på stort set alle landsuniversiteter. Nu, inden nogen begynder at peje studerende, så vil jeg lige gøre opmærksom på, at undersøgelsen også viser, at de studerende generelt er meget aktive, ikke mindst med at være hos arbejde, der er med til at kvalificere dem til tiden efter studierne. Så jeg vil i stedet spørge, hvad vi kan gøre for at få studieaktiviteten hevet. Og tage ikke fejl. En øjning af studieaktiviteten er, efter alt, at dømme den mest effektive måde og hevet kvaliteten af uddannelserne. Derfor må vi se på de rammer, vi tilbyder de studerende. Vi skal sikre, at de studerende får en god introduktion til den akademiske verden. Vi skal skabe bedre betængelser til forberedelse. Vi skal gøre kampus til et levende sted, hvor lægesalere og grupperum er tilgængelige og dermed meget gerne valgism i de gulemuresten, også eftermærkesfrembud. Vi skal udnytte elektroniske og digitale plattforme til at understøtte forberedelsen til undervisningstimerne. Og vi skal arbejde med mere aktiverende inlæringsformer. Og så skal vi tjekke, om vi er god nok til at stille krav. Og ikke kun krav til undervisningsmetoderne, lokalerne og underviserne. Vi skal altså også stille høj, faglige krav til de studerende. Jeg forventer, at også de studerende kigger ind al, at de selv reflekterer over, hvor meget og ikke mest, hvordan de arbejder. Men de skal også kunne forvente, at vi som universitet støtter dem undervejs. Lad mig knytte på over til forskningen eller mere præcis forskningsfinansering. Alt, det vi gør på universitetet, er forskningsbaseret. Hvad enten det drejer som uddannelse, rådgivning af møndigheder eller samarbejde med erhvervsvirksomheder. Så ud fra betragningen om, at ingen kæde stærkere end det svageste led, er forskningskvalitetens betydning for hele pædaten second to none. En høj stabilt forskningskvalitet forudsætter, at forskningsvækslag har optimale muligheder for at udvikle sig. Og her bliver jeg dybt bekymret over politiske udmelinger fra især oppositionen, som indikerer at ønske om, at reducerer bevillingerne til det fri forskningsråde. Det vil jeg advare sateles kraftigt imod. Historien bunder med eksempler på banebrydende teknologier, der er vokset ud af fri grundforskning. Det fri forskningsråde spiller en alldeles afgørende rolle, som en kubater for unge forskere. En bevilling fra det fri forskningsråde skaber meget ofte det afgørende fundament for yngere forskere, til senere at få en større bevilling fra Innovationsfonden, Grundforskningsfonden eller de attraktive ERC Grants fra EU. Så kan jeg politiker have tænket helt, helt forkert. Tværdig mod, at der er siddeles gode argumenter for et balansen mellem strategiske, eller skal vi kalde det programsatte midler, og midlerne til den fri forskning allerede er blevet forskevet. Dansk forsknings nuværende succes skyldes ikke mindst vores sunde tradition for at støtte den fri forskning. Om man succesretter for ansøgninger på tæt ved 10 % i det fri forskningsråde, er der de fakture tale om et lotteri og ikke blot kvalitet, der er behov for at løfte nivået og genetabler balansen. Det er ikke nogen hemlighed, at universiteternes basismyder er under kraftig press, og presset forstærkes i disse år, fordi basismyderne i stigende gang anvendes til medfinansering af eksternede bevillinger. Paradoxelt nok forstærkes problemet af, at de private funde, der normalt giver et beskidende eller indtil øverhæt, bidrar med meget større beløb end tidligere. Ingen skal være i tvivl om, at fundene spiller en afgørende rolle for danske universiteter, og de har været med til at financere meget vigtig forskning. Det skylder vi, og resten af samfund, dem en meget stor tak for. Men vi skylder også at være åbne om kring det press, som ligger på basismyderne, når vi modtager den donationer, som ikke må bruges på de løbende udgifter, som vi har til at drive universitetet. Jeg håber ikke, at vi nogen sine kommer i den situation, hvor vi ikke har råd til at tage mod en stor bevilling fra en private front. Men vi er ved at nå det punkt, hvor regnestyget ganske enkelt ikke går op, hvor trækket på basismyderne er blevet så stort, at vi risikerer ikke at kunne levere mere forskning til samfundet, selvom både forskerne og myderne fra de private fronte er til stedet. Der er to løsninger på dette problem, og jeg getter på, at ingen af dem er populære. Men nevertheless enten tilldele universiteterne flere basismyder, eller også at acceptere de private fronte, at det ikke er en meget stor del af de afdelte udgifter, der hører til et hver forskningsprojekt. Det er et problem, vi skal løse sammen. Jeg er stolt af, at arbejde på Overhus Universitet. Og jeg er stolt af vores medarbejder og studerende, hvad enten det er ved en skabelige eller teknisk administrative medarbejder, eller det er bachelorkandidat, eller PHD-studierne. I bidrager alle til at styrke dette samfund både økonomisk, lindsmæssigt og ondeligt. Det er ingen hemmelighed, at Overhus Universitet, og det smederarbejder, har været igennem et svært år. Vi har desværre måt at sige forvælde til mange dygtige kolleger, og vi har samtidig kæmpet med organisatoriske problemer. Alligevel er den faglige fænne blevet holdt højt hele vejen. Overhus Universitet markerer sig stadig som et stærkt international forskningsintensivt universitet med stærke samarbejdspartner. Det tjener medarbejderne til ære. Det viner om ansvarsførelse, dedication og et enormt engagemang. Vi har i ledelsen er kendt, at vi ikke har været god nok til at inddrage medarbejderne i væsentlige beslutninger. Universitetet placerer sig faktisk dårligst i den undersøgelse af medinddravelse som ministeriet gennemførte i løbet af forort. Og lad os bare sige det klart og tydeligt, det er ikke godt nok. Overhus Universitet skal ikke blot være et universitet, hvor vi arbejder. Det skal være et universitet, hvor vi samarbejder på alle nivåer med respekt for hinandens fagligheder. Sagt lidt populært. Man kan ikke robe sig igennem et universitet, men man kan samarbejde hele vejen. Derfor har vi taget handsk nok. Vi har i en åben proces fået problemerne frem i lyset, så vi kan tale om dem og tage hånd om dem i fællesskab. Det er vi i gang med lige nu. Og på trods af den form træthed, så mange føler, så skinner engagement stadig lysende klart hjem. På den måde, der lever vi op til vores adelsmærke, hver eneste dag strebe efter og gøre det bedre. Sådan har det været lige siden universitetet start. Det ligger i vores DNA. Så vi siger forventninger til os, så er det helt beredt i det. Jeg vil gerne tærke Aarhus Universitets medarbejder for deres helhjertet indsats for universitetet i tvært år. Det gælder også de studerende. Jeg er sikker på, at de lige nu ligger en helhjertet indsats i at fejre og universitetet, med idrætsdag og fredagsbar i parken lige udenfor. Og ligeledes vil jeg tage bestyrelsen for at godt samarbejde i ordet, der er gået. Og til resten af forsamlingen tak for fremvådet. Jeg håber i mellem nye resten af dagen. Og jeg har nu fornøjelsen at give ordet videre til vores studenter taler Christian Kraulund Andersen. Mange tak for opmærksomheden. Kærminister, kærre i Jonsås Formand, kærvormester, ærede gæster, medarbejder og studerende, mine damer og herrer. Mit navn er Christian Kraulund Andersen, og jeg har været studerende i 6 år her ved Aarhus Universitet. Først 3 år som bachelor og studerende ved fysik, og her efter 3 års kombineret kandidat og PIVD-studie. Det betyder, at jeg nu kan kalde mig kanskendt i fysik, fra Aarhus Universitet og min tid som fysik, er min tid ved Aarhus Universitet endnu ikke færdig, da jeg fortsætter 2 år i nu som ansat PIVD-studierne. Men færdigørelsen er min kandidat grad forberedt til bagblik. Et til bagblik på min tid som studerende på både godt og undt, og det er store set kun gode minder, der popper op. Derfor er det også en stor ære på lov at holde en tal her til Aarhus Væsten og dermed være med til at fejre det universitet, som vi alle holder af og kigge altså bag på min tid. Husker jeg starten af min tid her ved Aarhus Universitet det var i slutningen af august 2008 og jeg bevægede mig op af trapperne til syvn og sal på fysik. Det er mange trapper, men jeg kom op, og jeg fandt hurtigt mit fremtidige hold ved et bord i fysisk kantine. Det blev et hold, som jeg har tilbrigt rigtig mange timer sammen med både til forholdestninger til teoretiske og ekspertielle øvelser til de rigtig mange sociale arrangementer på universitetet og ikke imens blot i vores fritid. Og det er bekraftigt, at tænke tilbage på for der startede var jeg nok en lille smule nervøs for hvordan det nu skulle gå i det nye miljø. Men heldigvis blev min nervositet gjort til skamme. Det visede sig, at der var en rigtig fin balance mellem de seriøse elementer og de spagerløjere, der skal til hvor man har det godt på et studio. Så når jeg tænker tilbage har jeg kun positive ting at sige om studiemiljøet ved fysik. Specielt tænker jeg på de foreninger og mennesker som har brugt tid, energi på mig som ny start af studerende og senere også som gammelsstudierende og givet mig en masse god oplevelser. Der blev såfra fester og fordrag også videre fra dag et hvor jeg sammen med mine studerende med studerende kunne snakke om alt for relativitets teori til kvandemeknik og an da troede eller lavere om ting der slet ikke havde noget med fysikogører. Nogle gange var der an da forleser der havde fundet vejen op til fredagsvaren. De samme forleser som hver dag præsenterede ny og spændende fysik og de havde altid der al åben for studerende ved spørgsmål til pensum og det der lå lidt udenfor. Tænker jeg på de fysiske omdivelser så var det også en fornøjelse at vi det første år som studerende videre havde en række lokaler dedikeret til første årsstudierende hvor man altid kunne sidde og lave seriøst eller utseriøst arbejde. Senere i studiet blev lokalerne og den salg skiftede ud med studenter og lokale pensyme salg hvor der altid var andre medstuderende med fysik har vi med andre over et fantastisk studiemiljø og det gælder helt sikkert også mange andre studier ved årsuniversitet og det er et studiemiljø der i høj grad spiller sammen med farvelighed med fysik. Det er både farvelige og sociale miljø har i meget høj grad været med til at sikre mig af et optimalt udbyttet af mine studier. Det er faktisk vores bestyrelsesformantor men det ord er jeg godt vil støtte op om som du gentsætter dem i. En studie ved årsuniversitet skal være i pågøggørende og ufordlemmelig. Og mine studier kan helt sikkert beskrives som en epog i mit liv og der er helt sikkert elementer jeg aldrig vil glemme. Men de ting jeg aldrig glemmer er ikke så meget det der skete til forelæsningerne. Jo, jeg har lært en masse fysik men forelæsninger om fysik kan nemt findes på YouTube den dag man glemmer det fysik man har lært. Og føler man sig lidt old school kan man slå op i de mange fysikbøger man har været sig gennem sin studie. Men i samspillet med mine medstudierne har jeg lært fysik på en måde der ikke kan have status af den indvejsk kommunikation en forelæsning eller en bog kan give. Det er lært om som én tydel der skabt af studiemiljøet ved fysik og det vil jeg ikke glemme. Derfor afgår det mig når politikere eller meningsdalere danner nu omdage snakker om universiteterne i Danmark så nydder på rolen at der skal være mere kvalitet hurtigere igennem, mere relevant og så videre. Men de farven af studiemiljøer ved de enkelte studier bliver sjældent omtalt. Jeg kan da ikke godt frygte at når det hele nødvendigvis skal være hurtigere og bedre så glemmer man de lokale miljøer for man kommer ikke nødvendigvis hurtigere igennem sit studie og man får ikke nødvendigvis en højere karakter i videregående elektrodynamik er at bruge tid i diverse studenter drivende foreninger og skal man optimere på universitets kvadratmeter så tæller jeg i tilfældig lokale med en håndfulde grupperarbejdspladser måske ikke direkte ene regnestøkket men det bidrager til at en studietid bliver en ufordlemmelig tid og der er madsikret det bedste helhedsorienteret indtryk af en studie Så det er jeg prøver at sige at vi ikke skal glemme kvaliteten og uddanne sig Vi skal jo selvfølgelig have de bedste underviser og så videre dog skal vi huske at sige til de nye studierne at det der studie selvfølgelig er vigtigt men det er endnu mere vigtigt at være med til at skabe et godt miljø omkring studierne og universitetet skal huske at sætte rammerne for det i kvandefysik gælder det som en naturlov at hvis man ved hvor hurtig man bevæger sig så ved man ikke hvor man er et tilsvarende fenomen man kan gælde for en universitetsstudie og det kunne formulere sig at hvis man med 100% sikkerhed ved at man skal skynde sig så ved man måske ikke hvor man er så mister man en masse muligheder og måske glemmer man det miljø man er i og måske glemmer man dermed hele idén med en studie så derfor bør vi klart sige til de nye studierne til at tide til at gå i fredagsbarre være med til at lave arrangementer for de andre studierne være aktiv i studentabutik i en festforening eller en tutorforening eller meget så er formet op og er os medstudierne arrangieret noget det kan man sagtens nå selvom det helst skal gå hurtigt hvis man veler mærke husker og tænker på det skynder man sig for meget så glemmer man måske at sætte sig ned og snakke med sine medstudierne og dermed går man glip af den dybte læring man kun kan opnå i samarbejde og samtale med sin studierne til universitetet vil jeg blot sige husk at selv åbne rammer på dette og til alle der ellers har lyst til at mene noget om universitetsverden lige med at hvilken holdning der ellers prøvede ikke så husk at alle er vigtigste ved studierne det er studiemiljøet og det er både det faglige og fysiske miljø og det sociale miljø omkring studierne der skal være plads både i den fysiske virkelighed og i den mentalitet vi alle har til socialt og fagligt samværre det er derfor vigtigt at der kontinuerligt bliver gjort mærksom på det for det er i det sociale og faglige samspil mellem studierne mellem studierne og frivillige foreninger og mellem studierne og undervisere af studiernes og dermed Aarhus universitets reale styrekelækker og det her nydviden opstår og det har været med til at give mig et uforglæmmeligt studie med disse ord vil jeg slutte af og ønske en god osvæst Aarhus universitet har tættet bond til kongehuset hendes majestat dronningen har studeret arkeologi og statskunskap her og hans kongelige højhed kronens prins Frederik er kandidat i statskunskap fra universitetet derfor instiftet Aarhus universitet i 2010 dronningen markerede den andens rejselegater i anledning af hendes majestats 90-års fødselsdag i 2012 markerede vi hendes majestats 40-års jubilæum som regient ved at oprette 1-2 rejselegater med legaterne hæderer vi fire studerende som på forskellige måde har udvist et særligt engagement for Aarhus universitet jeg vil nu bedde Almut Fichte Mads Bøtger Hansen Mette Luise Logstahl og Niels Bjørn Grund Petersen om at træde frem Kære Almut Dine undervisere beskriver dig som et åbenlyst forskningsdalent du forstår både at indsamle analysere og fortolke arkeologisk materiale og dermed kommer en stærk udviklet selvstændighed og en sikkerstand for kildekritik i din battle-opgave om sværets ophæng og bære måde i nordisk ældre bronxaler udviser du både fagligt dybde og kreativitet med legatet får du mulighed for at opsøge en række centrale arkeologiske samlinger der er mig en stor glæde at kunne overrække dig dronningens rejseligat Kære Mads, i din tid som bachelor-studerende på kemi har dine undervisere lagt mærke til dit store faglige overskud noget, der også afspejler sig i de fornemmelke karakterer undervejs Samtidig har du engageret dig dybt i studiemiljøet du har været tutor, du har med til at lave chemischerve og du har vejlet gymnasieelever at du allerede har poppegønt dit ophold på Universitet Pierre Marie Curie i Paris og legatet her kan forhåbentlig støtte dig på din vej fremover derfor er du en stor glæde at kunne overrække dig dronningens rejseligat Kære Mads Lise du var med på det første hold studerende ved uddannelsen i Folkesundhedsvindskab og du har sat barren højt for de næste overgange ikke alene har du ageret studenter dit bachelorprojekt om brødskræfs screening var så høj en kvalitet at det vandt en editor's choice price på sidste års europæiske epidemiologiske konference dit arbejde er international kvalitet og derfor er det kun passende at du vil at planlægge et ophold på Emery University i Atlanta det er mig en stor glæde at overrække dig dronningens rejseligat Kære Niels Bjørn du er til blandt de mest talentfulde studerende på statskunskab du har bevist dine faglige afner i flere sammenhænge og ikke blot i dit eget studiearbejde men også som studenter med hjælp på et forskningsprojekt samtidig har du ud i stort engagement i dit studiemiljø det gælder både her på universitetet men også under dit ophold på Tjernspo i Paris dette rejseligat kan forhåbentlig være en hjælp til dine planer i et ophold på det amerikanske University of Wisconsin Madison det er for glæde af det mig at overrække dig dronningens rejseligat endnu en gang hjertelig tilløgge til de fire og skal vi ikke lige for god ordentlig skyld give dem en ekstra hold en forudsætning for at udvikle dygtige studerende er at man har dygtige undervisere undervisere som både tænker i indhold og i form som forstår at sætte sig i de studerende sted fra optagelse og til dimension undervisere hvis faglige passioner skinner så meget igennem at de studerende ikke kan undgå at lade sig rive med Aarhus Universitets jubilæumsfonds pædagogiske Hederspris går i år til Lektor-ventionør Højskolen Aarhus Universitet P. A. Torsen og jeg vil gerne bedt Peter om at træde frem kære Peter, man lærer noget når man laver noget det er et mantra som du om nogen har forstået du har arbejdet med flipped classroom tanken længe ende den bliver almindelig kendt du inspirerer dine studerende til at forberede sig best muligt det betyder at du og dine studerende kommer dybere ind i stofet når i mødes du er kendt for både at udfordre og støtte de studerende og din egen baggrund som elektrigger og senere af Aarhus PHD giver dig stor indsigtig betydning af både teori så vel som praksis sidst man ikke mindst er du også en yder skavmil når du kommer til at dele din viden med dine kolleger det er mig derfor en stor glæde at gå over at række dig den pædagogiske hedspris og mange tak for insatsen Aarhus Universitets jubilæremsfond uddeler hver år en pris til en forskere som gør en særlig insats for at formidle sin viden ud i samfundet det gør vi at erkende en sag at vi som universitet ikke er her det er vores egen skyld det er vores forpligtelse og tør jeg at adere vores privilegium at sætte vores viden i spil også uden formuerne så vi alle kan blive klogere på verden og på os selv Aarhus Universitets jubilæremsfond forskningsfamilingspris går i år til professor ved institut for uddannelse og pædagogik Ningen, der kan den ikke smidt og jeg vil bedde Ningen om at træde frem Kære Ningen det er jo ti at være med til at gøre skolens og barndommens historie levende for hele befolkningen du forstår og gør det tydeligt for os alle, at vores nu-tid og fremtid er både du løske sammen med vores fortid du er internationelt anerkendt som en fremragende familie det kender tegner dit arbejde og du ser familien som en helt integrerede del af dit arbejde dit store forskningsprojekt om den danske folkeskoles historie har fra starten haft store formidlingsambitioner du lægger store væk på at gøre historien levende i sprog, fortællinger og billeder og de bøger, der er udkommet i forbindelse med projektet har fået alldeles fremragende anmeldelser det må derfor en stor glæde at overrege dig denne pris, hjertelig tak for indsatsen det er jo helt åbent lyst at uddannelse er hjerteblod for de to forskere som vi netop har hædret ved at gå grund uddannelser er nemlig en helt central kilte til forandring og udvikling af vores samfund universiteterne spiller en afgørende rolle her i ved at uddannelse døgtig kandidat den pointe har overhusuniversitet siden 2008 sat en tyk strage under ved at udnævne en æresalumne i forbindelse med årsfesten hans kongelige højhed, krones prins fredag var den første i ræken og i år fald valgt på Jens E. Erksørensen den tidligere direktør for kunstmuseet Aros æresalumnerne er tidligere studerende, da på den ene eller anden måde har sat et helt særligt aftryk på det samfund vi er allere en del af det gælder i høj grad også dit års æresalumne han har igennem hele sin karriere fastholdt en tæt tilknøtning til sit akademiske fagområde og han har formået at kombinere en stærk grundfaglighed med en utæmmelig kreativitet års æresalumne fik titlen Kant Ækon i 1995 tre år senere kunne han også kalde sig PHD han havde dengang plan om at fortsætte sin akademiske karriere efter en kort afslikker til det privat afhvervsliv den korte afslikker bliver dog længere og længere med tiden som blot 34-årige kom det der års æresalumne blev til at stå i spidsen for en af danske hvervslivs mest kænte og tøjersig skattede virksomheder og med et solidt udgangspunkt i virksomhedens historiske rødder og værdier hvor han med til at skabe en afgørende fornyelse under hans lederskab har virksomheden tilpasset sig den digitale tidsaler uden at give køb på de stolte traditioner og det har været den succesfull formel ved verdens største inden for sin branche det har dog ikke ændret på alene og kreativiteten stadig er i centrum for det hele det er en stor glade for mig at kunne afsløre at årets æresalumne på Aarhus Universitet 2014 er administrerende direktør for leko Jørgen V. Knudstorp Kære Jørgen til lykke med prisen jeg er glad for at du nu har åldent som æresalumne på Aarhus Universitet og jeg har nu også fornøjelsen er inviteret til at tage talerstolen Mange tak jeg vil gerne starte med at takke Aarhus Universitet for den meget betydelige ære anerkendelse som det her er udtryk for lige vel ved at sige sådan en ting der kommer en af poskassen så tænker man måske ikke lige så meget over det med det samme i en travl hverdag men alligevel så er det ret utroligt og det er ikke mindst en meget ydemy oplevelse at tænke over at Universitetet har brugt tid på at overveje og beslutte at ære mig på den her måde blandt mange andre meget imponerende mennesker så tusind tak for jeres hensyn og omtank i og pege på mig det er meget glad for jeg synes da over at Universitetet fortæner en endnu større tak for noget helt andet nemlig at jeg har fået muligheden for at udfolde mig her og bruge nogen af nogen af de bedste var fald 9 år af mit liv med tiltnyttning til stedet der gik ganske viste 2-3 af disse år med at opholde mig i henholdsvis England og USA men ægte studenter altid med tiltnyttning til og netop fordi jeg kom fra Aarhus Universitet de år og udfoldelse var nogle helt fantastiske år for mig og ønsker aldrig rigtig det skulle slutte og jeg troede da at de gjorde det så havde jeg lidt svært ved at klippe navlestrangen jeg har underviset på år en damer så stor ivor og entusiasmer at jeg fik den her gylgende pejpen som jeg vidste selv havde med til at instifte tidligere det var meget høftigt jeg mødte også rigtig mange spændende mennesker blandt studerende administrativet og vinskablig personal men også ude i verden mens jeg var her på universitetet jeg har stadigvæk kontakt med rigtig mange af dem nogen af dem blev rigtig gode, nærevenner og gode bekende og nu her er det faktisk 25 år siden jeg startede opdager og jeg har lige været nede her i Aarhus Midtby og få tjekket at nu skal jeg have læse briller så er tiden er gået jeg vil sige, at jeg kom ud i verden og fandt den verden der også er uden for Aarhus universitet kunne jeg virkelig se alt det som årene på universitetet har gjort muligt for mig de har løftet mig til nogle helt utrolig steder oplevelser og møder med mennesker jeg synes at næsten hver eneste uge der oplever noget helt fantastisk eller møder nogle utrolig interessante projekter og mennesker og jeg synes jeg ser nogle dele af verden uden barser som jeg aldrig rigtig havde forestillet mig at opleve og det startede faktisk i det små da jeg kom her til stedet i september 1999 jeg mødte dygtige engagerede professorer som Martin Paldam som var en af mine første underviser og jeg blev dybt engageret i studentermiljøet og i politikken, i udvalg og foreninger og så videre og fik en meget bred kontaktflade på tværs af fakulteter og overgangen det var et af de her første af mange år her hvor sætningen om det er som at drække af en brændslange kom til sin ret og det er som man siger man kan ikke tvinges til truet eller man kan tvinges til truet men man kan ikke tvinges til at drække og jeg dræk og dræk og dræk mig igennem min studietid nok i mere end en forstand man kan nemlig overrisle alle med alverdens indsigte forståelse men den afgørende forudsætning det er den indtremotivation og drivkraft hvis man ikke føler livskraften til at være med til at skabe noget til at udfolde sig, til at forholde sig lejende til stoffet, det vil sige ny skærigt, eksperimenterende og fordomsfrit, prøv det af mislykkes og så prøv det på andre forskellige måder men så lærer man det faktisk alder rigtigt og ofte så opfører studerende sig også som om de er gået i en anden barndom i studier, tror kunne man kigge ud af vinduet hvor de har forlatt deres forældre at stå på rejneben for første gang og ja, med bavtlosættens klar lys så gør de det også ting, også jeg som måske var barneligt og latterligt som at sejle over søen og så videre jeg har også mødt op til Andespil hvor Sven Hyldeberg var nødt til at sige et havetøj på for at ikke at blive alt for snavsød af fæstlighederne men det er faktisk barnets færdighed og fordomsfrihed lejt og eksperimenterende barnet som den naturlige og lejende elev eller student som er en naturlig lærerne person der får osætningen da jeg kom til USA så sagde Bengt Holmstrømme til mig som er en stor finsk økonom ved MIT USA at alle signifikante og bagebrydende videnskabelige bidrag blev skabt i Forskånds barndom hvis man ikke arbejder med stoffet på den måde hvor man opdager forskellige løsninger og at de kan anskoes for mange forskellige lindser så ledes det i virkeligheden ikke handler om at kende løsninger og at kende svar men i stedet handler om at kunne stille spørgsmål så forstår man at det er vigtigt at lære at arbejde med sig selv og formulere et svar bare et eller andet svar end det er at kende andre svar Spørgsmålet er vigt at svare hvor mange er alle for voksne når de ankommer til at leve i universitetsmiljøet i stedet for at tænke over spørgsmålet og hypotesen, teorien, viden og experimentet den dybe læring gennem erfaring og erfaren og jeg fik det faktisk bekræftet i går over en frokost i Beijing med rektoren for Tengswa Universitetet som er det kinesiske svar på MIT tror jeg godt man kan sige og har blandt andet uddannet denne kina, der sagde rektor Timmer der var der i går med hele toning at han nu definerer forskellen på A og X-studierne A-studierne, det er dem han altid får for han får de 1% bedste i kina men nu vil han have X-studierne det er de som kan stille spørgsmål de som kan være kreative de som kan udfordre og tænke selv og derfor kommer man kun hvis man er interesseret i at drække og fordøje og her kunstetet faktisk ikke gør meget andet og den dørene og inspirerer og reagerer på de studiernes fordøjelser af stoffet og for mig har det været en øjne åbner ikke ligesom med en blitz, men sådan et dybt dyk ned i akkendelsens dybter sådan en oplevelse er aldrig muligt uden samspillet mellem mennesker og med stor generistet og velvillighed fra mange sider der skyller mange mennesker rigtig mange mennesker her, institutioner fonde, en del af samfundet mere takkende lige kan nogen oprems her men jeg vil gerne særlig fremhave professorer som Oleønslager Massen, Pia Bals Overgaard, Ben Rørsted og Sven Hylleberg som alle på afgørende tidspunkter hjælpe mig videre i mit liv her men der er også mange andre der fortjener anerkendelse for deres engagement og for deres undervisning eller rolle på universitetet jeg husker for eksempel Frank i Tryggariet som sikkert ikke existerer mere på grund af en ny tidsalder jeg har fået sommerhus over på Hellenes Bibiana i Sekretariatet som var næsten sådan en slags reservemor senere blev hun min genbo i en periode Søren i i tævrdeling og mange flere som læser i selen her på stedet at engagere sig i min særlige behov og siden med en terrasse har fuldt meget gennem livet det skabte et hjem og en arbejdsplads for mig her allerede fra de første år som studerende Grundforskningsfonden og PhD-ordningen som var lidt ny og studeret i midten 90'erne var også helt afgørende for min muligheder for at udfolde mig og finde ud af hvad det virkelig vil sige og være forskere det vil sige hvad det virkelig vil sige og være studerende for det var som om det var først når man skrev sin PhD at man opdagede hvad det virkelig vil sige og være en ægte studerende hvis jeg skulle slutte med en bøn og et ønske og en opfordring så skulle min bøn være at universitetet i samfundet ståelse og forundring for uden en institution der producerer videre kandidater mit ønske at man engageret sig endnu mere i det enkelte menneske hvad enten det er forskeren, det administrativ personale eller de studerende som alle fortjener mere fokus og opbakning i at lykkes i vores verden har det her aldrig været vigtigt at forlande at vores fremtid og endelig min opfordring til de studerende om at komme her til med engagement forstilling sig under fantasien ny skagehed og lad lysten drive indenfor i stedet for udefra med fokus på resultater, krav og anerkendelse Tusind tak for ordet og for modtaget den her pris fra sin reng den sol skal den skynde fra løvspringskiger i vælpe det sæt samt herren så den virke eller til lege og til krav videre stålerne den lyser, hvor dagen kongiver du dag ordet som krav som hyggen som blod er den som din pande og buse din mød nu ny ordet den første ordet er professor Jort E. Marcus der vil blive forstået i en kort video på scenen behind mig universitet det er min frivillig og plads for at sige på dig den titel af Dr. filosofia honoris causa på Aarhus universitet congratulations professor Marcus jeg har nu blivet på stedet Kristian Nielsen regering af science og teknologi Maxim Konsevich professor af kunder den pure forskningsinstitution i Paris, som hedder Institut Institut Scientifik han er en af den verden ledende eksperter i applikationer af idéer fra kvonsumfieldtheorien Stringtheorie i pure matematik og han har med de teknik prøvet dære theoremer i matematik jeg var originellig fra russia fra former sovietunia i moske jeg var interesseret i matematik i en meget ølte âge min brugte jeg var faktisk introduktet til matematik, når jeg var mærke 11-12 år meget ølte år jeg var studeret matematik fra 13-15 år jeg var studeret matematik i en specielt plads i moske det var systemet og det stod nogensinde for at supporte matematiske talent når jeg startede universitet jeg har aldrig tænkt en regel af kurser jeg troede at jeg havde alle kurser for min høj skole og jeg var til specielt plads jeg kan sige et par mere om min forskning i faktisk jeg var arbejdet en meget grøn varitet af toppen for mange år jeg havde et sekret tool med matematik jeg brugte Feynman diagrams i matematik og pure matematik så Feynman diagrams er en kalkalation tool inventeret i 50er i høj energifisik at gøre kalkalation som ikke virkelig brugte det var nogle infiniteter og det var consideret en død, stræng struktur med matematiske fra mange, mange år og de var ikke gammel men i faktisk det var en rigtig vildt matematik og algerberige strukturer og de er helt dispensable i abstrukt algerberige quantum geometry modeller space navet avsenter stået her med en god kvind og kollega Johan Andersen en helt unik institution ja, så det er part af departement af matematik af Arhus Universitet det er spørgsmål de her vejre matematiske objekter modeller space og det blev vej populæt i en ganske generation jeg er også en mænd af Sintifik fra deres samarbejde og det er en rigtig grøn place hvor vi har en kind af synergisk mændelige mennesker fra alle kvinden de diskusser en vigtig subjekt men fra forskellige kvindere og det er en rigtig samarbejde størrelse jeg ved Johan Andersen for mange år nu har vi nogle nye kollegaer der startede omkring to år siden men problemet er omkring en helt åbent kvind med modeller space jeg ved ikke hvordan at forstå det men der er et centralt objekt som hedder Mapping class group det er en kvind kan hun realisere det er med en vigtig matematiske kvinden med de kvindere kan være helt algoritmisk at tjekke hvis en ting er kvindere eller andre så det er en rigtig kvind men vi har ikke en idé om hvor vi vil prøve det men vi er selvfølgelig vi er på den rigtige træ en år siden Johan viser min institut HS vi kan realisere at vi kan faktisk vedvægge hvordan vi vil arbejde og en computer og det arbejder konservatiske med mig på sted plads Prof. Maxim konservatiske er en vigtig vigtig kvindere i geometriske aspekter af matematiske fisk råd af matematiske i vores forståelse af natur har været kvindere i millennien vigtigere er spørgsmålet virkelig i modern fisk kvindere fisk og matematiske kompleksitet af fisk teoris kvindere det er exakt i dette interface konservatiske prøver fundamentale til development af science konservatiske user idéer og intuitiviske fra fisk til at gøre prædikter i matematiske hvilket again løber ude i fisk en nr. tid konservatiske har været resurser i matematiske og for hans kvindere med matematiske og teoriske fisk har givet et korrespondent stedestream af topper vores at sige af kvindere i 1998 kvindere i 2008 i 2012 kvindere og fundamentale fisk prædikter og recent prof. konservatiske har givet 3.000.000 USD kvindere i matematiske som en af 5 matematiske master konservatiske har kvindere i matematiske og ved at ske og bl.s equivalens af kvindere i matematiske og ved kvindere med kvindere i matematiske og ved kvindere ved kvindere ved kvindere ved kvindere med Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health. Elen Flubia, Dean of Health.