 Ja ovako jako lagano, najpočnem dobro jutro svima svim učesnicima jako ko vidim ima nas okup 58 učesnicima, u kupno što znači da je preko 30 učesnik, a je da broje izminuti u minutu lagano raste, što mi je jako drago. Željub da vas pozdravim i da vam zaželim svima dobrodošlicu na seminar kroz prizmo društvene jednakosti, do bolje politike okoliše, odnosno životne sredine koji organizuje stokonski institut za okoliš u saradnju sa našim partnerima u bih, kako projektnim partnerima tako i institucijama. Ja se zove mama Arča Ušević, ja radim u stokonskom institutu za okoliš i nače se bavim radi na projektu, SF Projektu sa BH i bavim se pitanjima zelenu kapitala, okolišnih politika i klimatski promijena i sigurnosti, ali danas u svojstvu ću biti moderatora odnosno facilitatora ove radionice. Ovakupri, neko što počnemo, ja bi zamolim u svoju kolegijcu Senku da vam da pa ar tehnički detalja veza njeg za snimanje, za prevo, za načine koji postavljate pitanja, pa tako Senka molim te, možete se uključiti da vam malo pojavljateš te stvari našim učisnicima. Hvala, Amare. Dobro jutro svim učisnicima. Moj ime Senka Kuljenović i prestavljam lokalnu partnerom ovog projekta. Iskoristiću prvih par minuta, samo ukratko da vam dam neke smjenice za korištenje različitih opcija koja imamo na ovom webinaru. Dakle, ako povučete svoj miš prema dole otvoriće vam se nekoliko opcija gdje imate Q&A opciju, chat opciju, odnosno opciju raise hand i interpretation. Putem, jedan od za vas, tokom ovom webi na redom najzačajnih funkcija biće ova Q&A gdje možete da ostavljate svoje pitanja i komentare. Dakle, chat opciju koja je druga opcija po redu, uhravljamo vas da na njoj vam da ostavljate samo ukudiko imate leki technički problem, kako bi smo ipak imali sve pitanje i odgovore na jednom mjestu, odnosno na ovom Q&A opciju koja sam govorila ranije. I na kraju opcija interpretation je također od izuzetnom značaja, ukoliko ni negovorite engleski jezik. Jedan dio webinara, kao što ste obavješteni i putem e-maila će se održavati na ovom jeziku. Tako da je, ukoliko ne govorite, njako je bitno da se sami mijajate različite kanale koje tu imamo u opciji. Nakon što kliknete na interpretation, to je ovakal ikonica zemanjske kuble. Pojaviće vam se tri različita kanale, jedan se zove off, drug je English i treć je BHS. Ukoliko panelisti govori na engleskom jeziku, vi treba da se prešaltate na BHS kanal, kako biste naše prevojsteljice čuli da govori na našem jeziku. Ukoliko nemate potrebu za prevodom i razumijete ovaj jezik, predlažem da ostanete na ovom off kanalu na kojem čujete orginalni jezik trenutno govornika. Eto, to su ukratko neke opcije. Naravno, kuliko imate bilo kakvih pitanja, nedulnica ili techničkih potreškoća, možete mi se javiti putem čet opcije, dali privatno ili javno, i ja ću se potruti da vam čim prije odgovorim. Hvala vam. Senjka, hvala, puno. Ovaku pjaču samo sadati par još riječi uvada vezanom za seminar, čisto primu što počinamo sa prvim prezentacijama. Ovaku zašto, socijalna jednaku, zašto je to bitno, pa to je jedna tema možda, koja je u okolišnom, u ovom za okoliš, u nova u BH, ali ja moram reći da je ona generalno i globalno prisutna. Čak i u Švetskoj, gdje mi sjedimo jedno bogato razvijeno iz zemlji, tokom pandemije trenutne pokazalo se dosta istraživanjem, da su ili žene ili migranti ili neke druge, sve društvene grupe drugačije reaguju na neke udare, ili velike sistemske udare, kao što je pandemija, a sutra ti sistemski udari mogu biti klimatske promjene ili neke okolišne katastrofe i tako dalje, i tako dalje. I zato je jako važno da mi razgovaramo ovome i da se ovo temate ima dobi jednan značaj, kako zaslužuje. I ali sada dokradimo na izradi strategija i akcijnog plana za BH u sklopovog projekta, imamo odličnu priliku da postavimo neku vrstu, ili osnovu iz ove oblasti koje će sutra biti integrisane u tu strategiju koje će uć, u zakone, ili koje će ući u sistem funkcionesanje u BH na ovom pitanju i samim tim poboljšati generalno prospetetu, kako zemlje tako i svih grupa bila društvene, polne i tako dalje, i tako dalje. Ja sada vam ne bi dužio više ulozio u tematiku, ja ću prepustiti to ekspertima. Naši prvi panelisti biće kolegica Belma Jahovići, kolegica Klaudija Strambo. On će vam dati kratko jedan uvod osnovne veze između društvene jednakosti i okolišnih pitanja i uzimajući tu u kontekst BH. Ja ovako, znači, idemo, ja ću svaki panel da ću kratki opis panela i onda ću daću daći samo kratki osvrt na izlagače. Belma Jahović je više ekspert za društvena i gender pitanja pri Enovi. Nije na specialnost u Enovi, ono čim se ona bavi, da pokušava da uključuje ta socijalne dimenzije u projekti, design i projekti implementaciju. I ona, kao lokalni partner na MAUS-a pomiradimo trenutnosti ovom na tome, je da pokušava da nam pomažete što bolje i što je efikastnije ova pitanja uključimo u projekati i u sve njegove segmente. Belma je u prošlosti radla kao gender focal point u javnom sektoru sa relevantnim instucijama u BH i što jako bitno nije na se, nije odnosio samo kada kažemo je na polna, na žene, nego takođe i na uškarce. Klaudija Srambo, moja kolegica iz čokom suvom stute za okoliš, se većinom bavi pitanjima energije, klimatski promijena i isto ruda i kako se one uklapaju u tu širu sliku, odnosno, rudnika, darstva, ali takođe i transicijama društava u neki jelo drživi i bolji razvoj. Ona radi na projektu ESAP kao naučni hjelj sajvjetnik i konkretno je odgovorna za društvenog jednakost, odnosno integraciju i da je društvene jednakosti u ESAP. Ovako sada ću se tiće mene jačno ustati da ću Belmi i Klaudije riječ da počnu sa svojom sesijom. Čakaj, Amar. Dobro, Čakaj, sada ću se počnu. Čakaj, sada ću se počnu se svojom sejvjetnik i staviti začin. Samo nije, nije nekako si da sve nekako se sve. Prada ću se staviti začin. We can still not see the presentation. Alright, then maybe I will start with a few words of introduction to this presentation. Ja ćemo predstaviti neke načine na koje se su društvena jednakost i rodnaravljopravnost povezane sa okolišem i stavićemo to u kontekst Bosni i Herzegovinja. Evo dok čekam, samo reći, kako smo plilke mi zamislili, zamislili smo da imamo prvu precentaciju Klaudije i Belmi, onda ćemo imati predstavnike od državnih instrucija, identitetskih instrucija da zgovaraju na temu. Imamo jednu kratku pauzu i imamo kolegje i Slovenije iz Srbije i nakon toga će imati Q&A, ono smo panel diskussiju, alebo pošto je Nadira već počela sa djeljenjem ekrana, ja ću da prestanem da ričam i da ću reći Klaudije i Belmi. Možemo. Možemo dakle preći na narodni slajd, molim vas, hvala vam. U redu, kada radimo na pripremi politike okoliša, radimo na propisima u prirodi, na vezanim za technologiju, ekonomiju, onim što je povezana za ljude, za raznalikost, ali obično u svemu učestuju i za sve su važna ponašanja ljudi, tako da je verlo važno zadržati i njih u fokusu i okoliš, otica je okoliš na okoliš i obratno, obisio tome gdje žive, ovaj odnos između ljudi i okoliša, zavisi od toga gdje ljudi žive, resursa koje imajuš i šta društvo očekuje od njih. Možemo prići na sljedeći slajd. U ovoj prezentaciji ćemo nastojati opisati kakva je odnos razlačiti grupa ljudi prema prirodi, imamo djecu, žene, mlade, starije osobe, osobe sa imbalitetom, imamo izbegnice i interno-raseljene osobe. Zbog zakona i propisa i kulture i tradicija ljudi imaju različit priestu, presursima. Naravno ljudi imaju različite očakivanja u smisnu uloge koju trebaju igrati, kao što ćemo objasniti u našoj prezentaciji, ovo je relevantno i za perspektivu okoliša. Na primer, ako razmislimo o nasljedu i ako bi muškarci i žene imali, trebali imati ista prava da nasljede imovinu, to nije uvijek slučaj. Tako ćemo govoriti o tome kako neke poslove obavljaju prvenstvenu žene ili muškarci, kao što je, na primer, sestrinsko gdje su žene više angažovane, gdje su više izložene hemikalijama, na primer. Iako imamo neke zajedničke karakteristike sa drugim ljudima, imamo i veliki različite, neki imaju različito obrazovanje neki žive u ruralnim područima, imaju različita primanja, neke osobe imaju invalidite ili ne. Tako da je vrlo važno imati na umu da muškarci i žene starije osobe nisu definisani samo jednim parametrem iz žena i muškarac. Isto vrijeme mogu biti mladi, stariji, mogu biti psiromašni, mogu biti dobrostojeći, mogu biti pripadnici romski zajednici, mogu biti imati neku pota škoću ili invalidite. Tako da trebamo biti vrlo oprezni kada generaliziramo stvari, vrlo je važno da analiziramo kako se ove različite grupe povezane sa okolišna problemi i rješenja, različito utiču na različite grupe društva. Prije, nego što počajemo govoriti o najvažnim vezama trebamo pojasti neke definicije. Kada govorimo o društvenu jednakosti, ne govorimo samo o jednakim mogućnostima veći pravednim ishodima za muškarce i žene različiti klasa etničkih grupa nacionalnosti i godina. Klučna komponenta se takođe tiče okoliša i siromaštva. To je nešto više od prihodovnog siromaštva. Govorimo o multidimenzionalnom siromaštvu, dostatku resursa, moći, glasa, mogućnosti i izborate i sigurnosti. I još jedan važan koncept. To su situacije u koji žene muškarci, djevojči se i dječaci imaju jednaka prava odgovornosti i mogućnosti. Ukoliko pokušamo objasniti razliku izmađu jednakosti i ravnopravnosti, jednakost doprinosi jednakosti u čitavom spektru i različite starostne dobi, a ravnopravnost je vezana za različite karakteristike ljudi. Često vrlo ćemo brzo objaviti o izvješta i u kojem je ovo. Iscerpni je objašneno. Društana jednakost može doprinjeti okolišnim problemem i na koji način postavlja se pitanje na koja način. Osobe sa manjim nivom primađa, češće neke grupe u društvu imaju posebnost ručno znanje ili motivaciju da unaprede okoliš i okolinu. Tako da se nivoprovede razlikuli u različitim segmentima društva. Društvena jednakost može doprinjeti okolišnim problemima. Mogu vam dati neke primjere o tome. Na primjer kako siromažstvo može doprinjeti zagađenosti zraga. Osobe koje su siromažnije vozeće starija vozila u Bosni i Hercegovini je 2016. prosječna starost vozila bila 17 godina što nije u skladu sa modernim standardima. Ovo me ćemo čuti našto više o prezentaciji dok se živčić. Još jedan primjer kako društvene norme mogu obeshravriti muškarce da se pridržavaju pravila koja doprinju se boljem okolišu. Na primjer, zbog ustaljenih normi. Na primjer žene su sklonije tome da brinu okolišu, neke muškarci će se smatrati ženska s tim ukoliko se pridržavaju ovih pravila i bode računa o okolini. Također ima i neki društveni faktor ako je utiču na to kako ljudi doprinu se problemima u okolišu ili ih nasto je riješiti. A evo saču dati riječ moju kolegici Peldija. Dobro, svaki. Na primjer slijedu smo se ovo ovo osošljavno inikvitet. Pao, pao. Ja ću se sada osvarnati naj, isti probleme u okolišu koji možete do socijalne ugruženati. Radlučite, necred će mogu imati utiču na svakog međutim, oni utiču na neke ljude više u slijednjegove starostne, dobi i sposobnosti osoba da izbiegnu probleme uticajna okolišu i maju različiti faktore. Na primjer, poplave definitivno nisu demokratske, što znači da poplave više utiču na određene grupe u društu, nego na druke. Na primjer, ljudi sa invaliditetom se smatraju da su u većem riziku, da će više patiti od negativnih efekata u prirodnih nepogoda, također je to bio slučaj u Bosnih Hercegovnih 2014. godine, kada su se desle poplave. Tako da spasavanje određenih društenih grupa, kao što su osobe sa invaliditetom, na primjer ilo bez pizdživanje osobnih pomagala koji su im potrebna, na primjer, za zvolji sluhi ili zakretanje i je također problem. Porodice koje su, zavi se i oslanjaju se na poljoprivrednju proizvodnju se također bilo više pogođene. Kada govorimo o opasnim hemikalijama, pogođene sa pijecom su posebno osjetljive na ove hemikalije. Međutim, izloženo s ovim hemikalijama na radnom mjestu, na primjer, ljudi koji rade na deponijama, gdje se odlažo opasne hemikalije i osobe koje su u poslene u hemijskoj industri izloženos, dakle, hemijskim substancama na radnom mjestu može predstavljati ozbiljant vizik pozdravlje. Na primjer, kada govorimo o romima, oni su takođe više izloženi opasnom uticaju hemikalijama, zato što žive u bližini deponija, odnosno područa, gdje poslo je opasna zračenj. Dakle, možemo reći da o sve osobe nisu jednako izložene problemima u okolišu kao druge. Izvinja vam se, vidim da imamo problem sa slajdovima, možemo li se vratiti par slajdova u nazad, molim vas, da upravo sam završila sa ovim sljedeći. Izvinja vam se što sam prekinola. Dakle, okolišni problem se moraju sagledati. Se obuhvatnije, oni upoglašavaju stanje po pitanju društvene jednakosti, to može voditi do velikih zdravstvenih problema, međuti negativni uticaj i prevazivla za je ta zdravstvene pitanja i probleme zbog bolesti određenih ljudi, odsustvuju sposla i mogu imati smanjenu radnu sposobnost. Ustvalim, voše zdravlje može uticati na njihovu sposobnost da zadrže posao ili da nađu novi posao. Dakle, kada razmislimo o ljudima koji rade na određeno vrijeme, to može dovesti do stanja da oni izgube posao. Dakle, povolšanje zdravstvenog zdravlja povolšanje zdravstvenog stanja će voditi do smanjenja troškova zdravstvenog osiguranja. Osebno je teška situacija kada osoba koja je obezveđa egzistenti u porodici bude pogođena ovim zdravstvenih problema, međuti okolišni problemi mogu boditi do ekstremnog siromaštva a to dodi do nesigurnosti. Dakle, mi smo se, osim zdravstvenih problema dakle mi smo se fokusirali na mjere koje takođe mogu boditi da se ovakve situacije izbjegnu. Određene grufe u društvu imaju posebnu stručnost ili motivaciju da povolšaju okoliš. Kada razmislimo o romima većina roma koje imaju radnost posobnost nisu zaposleni i tako da oni značajni dio vremena provode da deponjama i zbog diskriminacije u slučaju roma je veoma teško oni nalaze posao tako da se oni često odlučuju da sakupljaju odpadne materiali međutim to može voditi i oni imaju veliki značaj u lancu vrijednosti recikliranja dakle negdje čak oni čine 50% u određenom kantonu u lancu vrijednosti recikliranja oni čine 50%. Dakle, studija koja je provedena je pokazala takve procent. Dakle, o definitivno, o društvene grupe koje imaju znanje i vještine trebaju se prepoznat i ojačati i nadograditi što se tiče tih vještina. Provedena je jedna studija. U skori je vrijeme koja je pokazalo da su ovakve grupe zajnteresovane da ostanu dio formalnoga zapošljavanja i da je odključne važnost i prepoznati, ojačati i nadograditi i njihovo postojeći stručnost iskustvo i njihova engažman u kreju iranju politike zaštite okoliše. Oni zaista posijeduji u vještine koju mogu uvoditi do pobalšanju stanja u popitanju okoliše. Okolašna politika, odnosno mjere, mogu imati negativni utica i na određene grupe stanomništva, naprimjer. Kako se osvarnemo na transicije koje se dogaže u sektoru energetike? Naprimjer, što se tiče klimatskih promjena i kada sada prelazimo sa energijem na bazi uglja, to će verovatno usati na zajednice koje zavse ovdo vidjet na latnosti. Dakle, ako radimo na smanjenju emisija, to će ucicati na aktivnosti određenih grupa u stanomništvu. Dakle, okolišna politika za nju je bitno da se procjeni na koji način će to ucicati, na če ona ucicati na određene grupe stanomništva i radnika. Međutim, prije toga je veoma važno da se uključe svi akteri u stvari. Trebalovi postojati aktivni društveni dialog bezano za ove transicije. Naprimjer, kada govorimo o zatvaranju gradskih teponi, a to zasi gurno će ucicati na zajednicu, romsku zajednicu i odnosno ljude koji zakupaju odpadne materiale. Dakle, šta se u stvari može poduzeti po ovom pitanju? Bosna i Herzegovina je već uspostavila brojne stvari. U stvari neke stvari su u nastajanju možemo reći. Iako nastojimo uvijek obolšati stanje po pitanju okoliša, moramo uvijek uzeti u obzir društvene grupe, koje će biti posebno pogođene tim u ticani. Moramo bolje svatiti kako je realnost na terenu i odnos ljudi prema okolišu. Procesi učešće u zaštiti okoliša se moraju ojačati. Kada govorimo o jednakosti polova, mehanizmi rodne ravnopravnosti se moraju spostaviti, institucionalizirati počevši sa državnog nivoga do lokalnog nivoga. Takođe, postoji potreba za razvarstavanje podataka. Podaci treba je biti razvarstani po spolu, međutim, to možemo se mora raditi i na više nivog. Takođe, obuka odnosu edukacija službenika vezano za nejednakost, rodnu nejednakost u popitanima okoliša se takođe treba uzeti u obzir. Ovo bi bilo sve od klaudije i mene za sada. Zajic ta s radošću ćemo kasnije prdiskutovate u kukl kojima to bilo kakvih pitanja kada dođemo do pitanje. Zajic ta smo ovdje da odgovorimo na sva vaša pitanja. Kvalavam. Ja ću sada samo da dam kratki uvod za sljedeću, sve si u značinarnih 30 minuta imaćemo 3 izlaganja, odnosno, prezentacije ili po 10 minuta koje će kremiti prvu od pitanja okoliša životne sredinije i rodniravnosti na nevoj BH, zatim idemo na FPH i nakon toga se bavimo RS-om. Svodno time počnimo sa prvom, znači prva sesija od 10 minuta biće izlaganja na nivou BH. Ja bi samo želio kratko da predstavim našu sedeću govornicu, gospodžu Kiko Babić Svetlin. Ona isuršava sajvetnica za planiranje razvoj, monitorim u agenciji, zarabna pravnost, polova okviru ministarstva za živicka prava izbijelice hrcegovne nije na osnovna uloga u toj agenciji vezana za izradu i koordinaciju, državni strategija i politika u podruću ramnopravnosti polova. U prvom redu, interakcijono plana, i akcijono plana zaprovedu UN Rezolucije 13.05 u BH. Godinama je uključena u razne projekte u BH na ovoj tematici. Isto jaštovo što bi želio da spomenim da je istodugini godina radila pri unu na posloma koordinacije nacionalnog i regionalnog gender programa, ali isto i poza vršijetku rata u BH, gospodžu Babić Svetlin i radila na projektima postaratne omjove izgradni. Ja se, izvinjavano ko se nešto propustio, znam da je biografija jako bogata, ali želio bi da vam da imate više vremena čisto da izlažete Kiko, molim vas, podije vaš. Hvala, Amare. Dosta si rekao, dosta si rekao. Hvala, te pođe i Belmi i... Ja mislim da me sve čujete, nadam se da me čujete. Hvala i Belmi i Klaudiji što su dale kratak uvodu o ovu analizu, jer je ona vrlo bitna za cijelo ovu priču. Ja ću sada nisim, nema prezentaciju, mislim da svanu svi trebamo više sada pokušavati nekako da se slušamo i nego da gledamo riječi koje su napisane, sada ću pokušati nekako iz perspektive agencije i zravenopravno skolova kao dakle institucije kojoj je to u mandat, da da govorim o učešću u izradi ove strategije, ali u izradi ove analize. Prva stvar koji želim da naglasim i vrlo mi je to važno, ako me skvatate, jese da je ova strategija, naravno, pod pomognuta projektom švedskog instituta i amare sretniste što radite u švedskom institutu, je primjer jednog inkluzivnog pristupa izradi jedne strategije, znata, koja uključuje konsultacije sa brojnim institucionalnim i vaninstitucionalnim partnerima, ali istotapo je ovo i primjer, kako se usvare ravnopravno spolova treba, naravno, tu je sada i društvenana jedna, pojdi socijalno isključene grupe i tako dalje, ali kako se to usvare integriše u jednu strategiju od samog početka. Kad je u pitanju sada uključivanja agencije, zaravno, ravnopravno spolova prepošpeljami gender-centri su bili uključeni u izradove analize, o koje su povorili Belma i Klaudija, mi smo bili konsultovani i svanos smo nekako davali komentare u okviru naših kapaciteta, jer mi smo podaci za BH, u tom smisli su vrlo limitirani, a mi smo opet limitirani sa kapacitetima, tako da smo se uključili, koliko smo mogli da damo neka kao naš doprinos izradi te analize. Priprima je i če nekako ovo izlaganje prema dobrim guiding questions koje nam je, koje su nam dalje i Klaudija i Belma, kad govorim šta je posebno relevantno iz prespektive ravnopravnosti spolova. U stvari svaka ova oblast strategija je vrlo relevantna. Evo, govorila Sotume i Belma i Klaudija, međutim ono što je možda što bih ja prepoznala, a vidjeću kako razmišaju moja kolegice, ja bih prepoznala u stvari da je upravljanje okolišom, vrlo bitno, zbog toga što ono nekako se bavi razvijanjem svijesti i razumjevanju, zašto je uopšta ravnopravnost spolova bitna zapitanja okoliša, razumijete. Tako da zašto je potrebno uopšta razmišlatio različitim ulogama, potrebama interesima žena i muškaraca, kao i u pogledu uticaja na različite društveno istučene, siromašne ili ugrožene grupa ljudi. Onda, ova oblast je takođe važna izbog insistiranja na ravnopravnom učešću, uključivanju svih kategorija. Znate, ako mi ne konceptujemo one koji sve strategija ti iće, onda jednostavno strategija ne može biti dobra. Tako da je ovo jedna oblast zaista strategije, koja se bavite im pitanjima. I zato nam je bitno, da su joj ostali se oblasti i odpad i klimatske promjene i zagadženje zraka i buka sve su vrlo relevantne saspekte ravnopravnosti spolova. Kada govorimo o ranjoj uključenostavnici iz ravnopravnost spolova u politike okoliša, moram da kažem da je to bilo zanimaliv. Uključili smo uključene u neke UNDP projekte, koji su se bavili okolišeni, koji su nekako po defaultu morali da uključe ravnopravnost spolova, ali da vam iskreno kažemo o izradu strategije i tako nešto ne. I ako je agencija sada vrlo uključena u izradu svih strategija, bilo putem direktnog uključivanja, u izradu strategije bilo putem davanje. Mištenja, ali sad je to sve mnogo drugačije. Hoću samo da naglasim u pita po pitanju pravnog nekog okvira da je gender i okoliš bila i jedna od 15 oblasti prvog genderaksionog plana, prvog genderaksionog plana od 2006 do 2011. Međutim, jednostavno, mi smo skvapili gender, institucionalni mehanizm da mi ne imamo takve kapacitete da mi možemo posjeći rezultate u 15 oblasti koje smo sebe zadali. Tako da su veći drugi i treći akcion i plan više se fokusirali na neke prioritetne oblasti i cross-cutting oblasti. E sad, pitanja okoliše, pitanja ravnopravnosti spolova imaju isu sudnu. Dakle, to su cross-cutting transferzalne oblasti. I sad kad gledate i brojne i pa akcioni dokumente koji se rade, programe, projekte sa kojima apliciramo prema donatirama, znači ravnopravnosti spolova i pitanja okoliše, environment su cross-cutting oblasti koje moramo obradživati. To je vrlo važno svar u nekom pravnom smis. Dakle, u drugom i trećim akcionom planu mi smo pitanja okoliše riještili kroz pitanja za poštjavanja i uveli mjere, alko mjere koje se više odnose na istraživanja i na promotivne aktivnosti koje će nekako naglasi zašto je ravnopravnost spolova bitna u kontekstu politika okoliše. Sigurno sam i vjerim da ćemo narodni akcioni plan koji će se rade svedeće godine, mnogo više posveti pitanja i pažnije i ovim pitanjima kao i pitanjima recimo ne znam žena u IKT tehnologijama i tako dalje i tako dalje sve uno što je nekada bilo definisano kao posebna oblast, sada ćemo o tome malo više votračuna jer imamo jako puno međunarodni dokument, menata imamo pravnog osnovada sve to sada treba da postavne zaista dio jedne važne javne politike kao što je gender-action i plan napravi način. Kad govorim o učešću agencije u izradi ove naše strategije vrlo je važno reći da smo mi uklučeni u radnu grupu SEDAM koja se odnosi na upravljanje okolišem odnosno s strategijskih cilj SEDAM gdje smo jasno definisali i operativni cilj sad radimo na definisanju mjera jasno je da je to u stvari podreba za većom integracijom pitanja rodne ravno pravnosti u sve fase izrade i provedbe jedne strategije znamči odplaniranja do izgještavanja i tako dalje međutim imali smo na ravno priliku pošto da imamo resurse mi trebali biti dio svakaj radni grup razrađivati svaki akcioni plan svaki strategijski cilj ne imamo te resurse ali smo imali priliku kad je objedena dokomena sa svim akcionim planom svi sedam radni grup da damo naše komentare tamo gdje je to relevantno tako da smo ih idali u smislu boljih statistika razvrstanih pospolu podobi potrebe da se rade analize određeno guce ilodnih nesrećana pitanja različitih pitanja žena muškaraca različitih grupa i društvenom marginaliziranih i tako dalje o čemu zaista nije vođena racuna ako ćemo biti iskreni nije vođena racuna izradenja kakvih planova njera dakle sve radili smo i u okviru te radnih grupa sedam u koji imamo za seban operativni cilj vezan za rano prano spolova društvenu iskričenu nesupitanja si romašniji ali smo tako ođe i kroz ostalnih radnih grupa da ali u određenim elementima gdje je to dozvoljavo znate šta je tu jako važno da istaknim da svi oni dokumenti dakle sve sam ih analizirala strategije sam odnosno međunarodni dokument na koje se pozivaju institucija sam pregledala svaki od njih ili bav se da 90% njih sadrži pitanja ravno pravnosti spolova obavezu upručivanja dakle u smisu pravnog osnova ako se samo natore ferišemo pitanja ravno pravnosti spolova ne da su neopodna da se integrišu nego su ono potpuno potpuno oprav dan kada u obšto ne bi smo vodili računa o relevantnim konvencijama i međunarodnjem pravno okviru vezanom za ravno pravno spolova nego samo ove dokumente na koje se referišu institucija kada rade strategije i okoliša kada bi se samo referisali na ona ideja koji se odnosi na ravno pravno spolova i to bilo malto ne čak ne bi bilo ani potrebno da se uključi u institucije zaravno pravno spolova nego da institucije same preuzima i odgovornu za interpretanje ove principa u svoje strategije ne bude prekida malo smo tačno došli do 10.000 samo ću reći da je iznimno važno da su džende institucionalni mehanizmi uključeni učitav proces tu je moja zađera možemo malo štopam čisto da imamo kasnije više vremena ja moglo doštra prič dragom je zada povijemo se istom tematiku samo sa državnom nivo BH prelazimo titecki nivo predsanca F.B.H.S.N.A.M.A. G.A.S.M.I.R. Kotorčo ne je stručan sajvenca za integr sa njerodne komponente u oblasti zdravstva pođo privrede, vodo privrede F.B.H.S.N.A.M. bavi se u saglašanosti zakona i drugih akata politika, strategija, planova i programa koji se donosi na nivou dogent teta nije mrace to kođer fokusirana ostvarivanje, se radim, se nevladim sektorom koji se bavi zašto mjutski prava i sloboda ona zadnji 20. godina se intenzivno je uključena u razni aktivnosti koje se odnosi na primjenu u gender mainstreamingu i posebnih mjera u navedenih mobilastima također je bil aktivno učešću izrade strategijski dokumentata iz oblasti rodni ramlopravnosti predstvodno iskustvo u rado sa mnogim međunarnim organizacijama i misijama kao što so SC, UN, DRC, AFS, PSF, AMC i tako dalje tako dalje, ja više neću ako voriti da ću, gospodži koto reći priliku da izlaže sada izvolte? Dobar Tan prije sve još želim pozdraviti sve prisupne, Sprećander Centro Pregradci Bosnima Perce Wojne za razliku od moje koleksije plike ja sam pripremila prezentaciju međutim po što je vremmet kratko a institucija imaju od prilike isti dijelo pro grada i dijelu u nutar istog međunarnogu bi domaček ravnog okvira neki slajdovec sve prezentacije da ću samo kratko predstaviti zato što nemamo dovoljno vremena i mislim da je tika pahentirala ono što jeste bitno a to je učišće džendr institucional mehanizama u samom procesu izrade srateških dopomenat. Džendr center vladi federacije stručna služba vladi federacije ovo je jako važno da znate čisto da imate predstavu od dijelo pro grada džendr center Džendr center federacije Bosnima Perce Wojne da je izrađa je stručan mišlenja na zakone u nutarške versije i druke progse srateške dokumente zatim osvaruje srađu sa nevladnim organizacijama priprema izješla je prema situ komitetu i izvaja prema drugim tijelima u okiru ratificiranih dokumentata Džendr center pokreće inicijateve za izmenu i dokune zakona i donušenje novih Džendr center prestavlja rognoravnoj pravnost na regionalnom i ovog postupa po žalvomaj prestav kama grupa i kojedinacja osmada za jedinstvenim pravnima i to je odpriljati u pratko jednom rečenom džendr center je zadužen za braćenje dobalanog pristuka i džendrnoj streaminga i specijalnih mjera na područku federacije gosnih krsakom gosnih krsakom dobro, proste prezentaciju u ključem ovdje pripremla ovdje više nego što ću pričati ali odpriljati za učesniti da ima prestavu šta je to među narodni pravni opir i za nas je relevantan, koji je to domać i pravni opir i način stanje osadaše sa federamu ministarstvom u okoliške turizme. Znači ovdje sam ovdje prestavu od jelokru po što se tišla način narodno bi domać je pravno opira naše ključne dokumenti zeliminacije svih oblikli zeliminacije žena pekniška deklaracije za akciju rezolucija trenaje s 25 istanburjska konvencija da je u direktive i moram prizniti na roda ravnitravlijska u temeljnu vrijednost evočstvim unije je upravo uopiro ovih dokumentata priznata i u neborogskoj unije. Još jedna važno dokument je svakako sve svih ukoznatistim je UN Agenda za razvoj i 1030 što se tiče domaćnih zakon, a tu su zakon na naravnu ustav Bosniji Hercegovini usta federacije Zakon zaavrani diskriminacije Bosniji Hercegovini Zakon o pravnoj s polovom Bosnim Hercegovini i ovdje sam ja na slajde sdvojla jedan član da bih isporistila ovo prilek da positim sve institucije da prema članom 24 ovog zafrna, imaju obavezu dači još od 2019 godine da pripremi svoj program za promicanje ravnitravnoj i opisano i kakav taj program treba da bude da bođer sam iz dvojla mjera koja se odnosila šan zakona koja se odnosila na posebne mjere to je često da imate za informacijono što je važno za federacije isto dakle zakona zašte nasilje u porodci i zakon u razvojnom planiranju u pravdjanju razvoj zašto sam navila ovaj zakon zato što je taj zakon u obavezu da se rodna komponenta uključi u procese planiranju i propramiranja na svim njim vojima u federaciju Gospodja Sanmira, ja se izvinja vam što vas prekida da li bi smo vas mogu samo zamoliti da uvećate prezentaciju možete klikno u Frontline verovatno je malo zoom da se malo odledi pa onda from Frontline još uvijek nije sad jeste i predlažim da ugasite kameru jer vas iz nekog razloga zoomirao možda bolji da ugasite pakada prestanite predstavite sad je u rijed pa kada prestanite sa podilom prezentaciji možete ponovu uključiti kameru verovatno će se vratiti na standardnih postavka dobra znači od standardiških dokumenata koje pratimo u stvari u provedu pratimo je gender-actioni plan Bosnij Herzegov nekoj ikvešstvo mela actioni plan za primjenu rezolucije vjeća segunnosti 1325 i u federaciju Bosnij Herzegov nej strategiju za preveniciju i borbu pradim nasilja je ruzna zije kao da se u svoj razvoj na strategija da mi se možemo početi tonositi noge strategijke do sada še aktivnosti na saranji uogir saranji gender-centre i federalne starstva i sve turismo odnosila u pravo izradu stručnih mišenja na nazrkne verzije propisa strategijke dokumenata federalno-ministrarstvo turismo je učistovalo u implementaciji strategija za rodno-odporno učetiranje to je samo primjer jedanu saranje uogiru te saranje uvedeni preferencijalni sistem podava saranje uogiru dođene uogčenitih poticaja i to ne samo u tom ministarstvo nebo i u svim drugim uključenim ministarstvima koja imaju uogčenitih poticaja ono što je jako vidno isto tako datje prioritet pravitima koje promuliraju i podšljave ramu pranosti polova, ono zna romu ramu pranosti datje inicijatijeve su uvile na unaprečivanje to procesa ovo je provedlo ove strategije je vila u jednom idealnom momentumu u to vrijeme se uvodio i software za programstvo budretiranje tako da je uogiru federalno-ministrarstvo za financije tako da je i taj esper dopunjen rubrikom za rodno-odporno učetiranje u vladno-federaciji da pođeđa ovo se federalno-ministrarstvo financija je uogučenski instrukcije C1 i C2 uklučilo ovo vezu integriranje rodne komponente i ovove su uklučinivanjo pokazateja za provedlo datvih intervencija odnosno ovovez opunjavanja terobrića kroz fika program koji imaju i financijski mehanizam za implementaciju generacijanog plana podažene su prekne aktivnosti na osnaživanju svijesti koje su se odnosle i na okoliš ali i na ekonomstvo osnaživanje u na srednjičom slajdu ja sam dala prijednog za unapređivanje aktivnosti na provedanju provedanju i odkliliti to i jeste ovo što je namvedeno i u generacijanog plana i u zakonorani prani spolova a to je pri svega osnaživanje kapaciteta osobilja svih institucija na svim njimojima uvođenje rodno osedlja uupravljanja u budžetskim sredstvima uklilivanje evropski standard na standarda za nama spolova u sektorjsku zakonodazstvo i integracijanje rodne komponente u procesu izvištavanja u operu i u integracija osikuramanja u sluva da se prijeliko mi zradu da je svih sektorjskih politiki ka je jakon planova ovođenje obovezije da se u godišim izvištavanja uklilivanja informacija o provedniji generacijanog plana da se također prate globalni minimalni set indikatora u operovog u n programa narazvoja 2030 tu sam zdojila i link i da se osigura continui vrana sanadnja sa repartimog rezacija sada mi da ja samo da napomjenim da je 10 minuta prošlo vi mošte naravno za vrstvo čisto da znate mi smo uključeni u proces izvrede strategije jaconu plana zaštu okoleša na federalnom njivom samo kao posmadrači u radnim grupama veđuti mi prisijsujemo sa svakom događaju kroz davanji komentara na nazrti inverzije dokomentata i isto smo tako posmadrači u ukljavnom odmrku federacije kvala na pažni prijatno kvala vam ja samo da napomjenim jednostvara prije uvoda za gospodžu okrunće da webinar koji sada gledate će biti snimnjen i sve prezentacije koje sve desle na webinaru biće dostupno našem websiteu poslije događaju mošte ih daulnovati na engleskom lokalnom jeziku webinar je tu, a mi ićemo isto ostaviti za bilo kako pitanja koja neko ima poslije webinara dolazimo do treće prezentacije odnosno teta RS gospodža krunić radika ostručna sajvetnica u gendercentru centru za jednako u strenu pravnost polova Republiki Srpski njene ekspertize su ljudská pravra, rabropavnost polova, rodno zastavano nasid demokratija i pravda i državna uprava između ostavlgo prijadu 2013-2013 rukovodla je protisom pravnog gender mainstreaminga u tom entitetu, uključujući radna u spostavljanj normativno pravnog istucerana uokvira za ravnopravnost polova također rukovodla projektima i programma uokviru međunarodne i regionalne sradne uključujući sa radnosa u enagencijama ona je također autor iko autor razni analiza istraživanja te publikacija i radova u oblasti ravnopravnosti polova i kruđer kruđer ravnopravnosti polova ja sam to malo skratio taj uvod da je u redu podije vaš ja ću vas kao i vaši kolegce prijena, pomijem za pilge gdje 10 minuta čisto da znate bremjenski okvir izvoljte dober dan svima pozdravljamas u ime gender centra Republike srpske izvinjalam se na mvom glasu kojinače nije ovakav imam problema sa grlom i prehladom pa nadam se da ću izdržati ti 10 minuta prije svega želim da se zahvalim kolegcama Kiki i Sadmiri na njihovim prezentacijama i informacijama koji su podijelili sa svima nama ja ću se pokšati na dovezati na neke njihove riječi i ono što su prezentovale da ne bi došlo do ponavljanja prezentaciju sam pripremila ali neću se strogo držati toga neznam ni da li je sada spremna da je podijelim svama da li je vidite da li je vidite vidimo, vidimo ako možete samo molim vas na slide show pa from current slide da vidimo malo u većim samo malo idete sada ste na home idete insert, design, transitions, animations i slide show birate slide show Evo tu ste malo dobra ma znam nego ne mogu pošto sumi ove komande od webinara preklopile slide show ali u principu ste vidjeter nisu sit na slova važi, palama u tom slučaju, htjela bih reći da je ovo veliki korak za oblast upravljanja životnom sredinom i izradu strategije životne sredine i akcijanih planova kako na nivoube i ha, tako u entitetima i u Brčko districtu što je što se uvažila činjenca da jerevnopravnost polova jedno od ključnih predpostavki da se u tim oblastima također postigne napreda kisa toga spekta i smatram da je važno što smo uključeni popogotovo u radnu grupu sedam koja se bavi upravljanjem okolišem i uključeni smo naravno od početka u definisanje najvažnjih izrazova u analizu stanja operativne ciljeve jočekivane ishode a ono gdje se mi najčešće sa svojim komentarima i sa određenim sugestijama kako da se inkorporišu standard zrvnopravnost polova u ovu oblastje dio koji se odnosi na među agencijsku koordinaciju dio koji se odnosi na podatke informacije i upravljanje tim podacima informacijama uključujući izvještavanje i osiguranje pristupa javnosti i učešće različtih zainteresovanjih grupa i marginalizovanjih i drugi ciljnih grupa u ovom procesu ono što ja smatram da je posebno važno istatji i da su posebno važna pitanja kao osnov integracije standarda zrvnopravnost polova u ovoj oblasti je svakako da su žene uključene u ove procese kad kažem žene ismislimi na osobe koje su na pozicijama odlučivanja i upravljanja i da je važno da veliki broj žena i u istom omjeru sa vuškarcima učestvo učestvo u ovom procesu a tu bih napomenula da kad su pitanju u druženja žena i organizacije civilnog društva da i one također mogu dati veliki doprinos integraciji standarda i pitanja rodniravnopravnosti u pitanja zašteživacne sredine ono što također mislim da je vaš misljači je da treba posebno voditi računa o tome da se svi zakorni i podzakonski akti koliko god oni izgledali tehnički i neprimjenivi za integraciju standarda zrvnopravnost polova da se dostavljaju na mišljenju gendercentru Republike Srpske u tim zakonima također mogu integrisati prami standarda i zrvnopravnost polova koji mogu dalje uticati na proces implementacije i strategije i akcionih planova također politike i strategije i akcionih planovi treba da budu kako mi to kažemo engenderovani i da to bude u svim fazama dakle u fazi planiranja u fazi provođenja, praćenja i njihove ocjene Koncept integrisanja rodne perspektive ili gender mainstreaming podrazumjeva da se rodna perspektiva mora integrisati u sve ove propise i javne politike u institucije i organizacije koje te javne politike provode u mehanizme političkog odlučivanja, tu sam pominjala i bitan segment učešća žena i u statistike i informacije Ono što također je važno u kontekstu integracije standarda i bitanja rodne ravnopravnosti u bitanja u oblastu životne sredine je da podaci statistika i posebni izveštaj budu rodno osjetljivi da se u određenim segmentima rade analize stanja koje će biti posebno usvjerene na ulogu žena u upravljanju u životnom sredinom mislim da je kolegica Claudia Strambo pomenula da će jedan takav izveštaj uskoro biti predstavljen i ugledati svetlo dana i zaista se radujem tome da imamo u Bosniji Hercegovini prvi izveštaj na tu temu Ono što je također važno je da se rade rodne analize protice na uticaja rodni gender index i rodno odgovorno guđatiranje i rodna revizija da bi smo to sve postigli zaposleni u svim situacijama koje će biti učestniti ovom procesu treba da imaju znanje i kapacitete da ugrađuju standarde rodniravno pravnosti na svojim radnim mjestima i u fokusu onih pitanja kojima se bave i da sve to iskoristimo za učenje i razmjenu iskustava zasmavano na dobrim praksama Ono što je također sam smatrala važnim da kažem je da kao što je kika već spomenula da je gender kao i pitanje životne sredine pitanje koje se prožima kroz sve oblasti kroz cutting je dakle pitanje da je kompleksno intersekcionalno u različitim oblastima se pojavuje da je među zavisno i uslovljeno u odnosu na druge oblasti naše učešće u ovom procesu je bilo istovjetno kao i učešće agencije gender centra federacije Dakle, bilismo čanov i ove radne grupe radili smo na različitim dokumentima, odnosno ciljevima koji su dosad u ovoj fazi postignuti i davali smo svoje komentare i impute kako da se strategija i budući akcioni planovi n-genderu i odnosno uvrstej standardi za rodno-ravno pravnost u taj proces Ono što bih također željela da istaknem, a što je važno za buduće Zpomenim ka, ja samo da na pomenim da smo vi završavam Što je važno za buduće naše dijelovanje i budući proces Vidite na slajdu koje su to oblasti i pitanja povezanosti rodne-ravno pravnosti i životne sredine u kojim sve oblastima se može ta povezanost vidjeti i kad je u pitanju rodne-ravno pravnosti i životna sredina A na sljedećim slajdovima koje ja neću predstavljati Pred postavljam da će učestnici to dobiti nakon ovog webinara su i zakonske obaveze koje proisticu i zakona u ravno pravnosti polova, ako je daju opravni osnov za dalje dijelovanje i integracije ovih pitanja u zaštu životne sredine Evo toliko Ja sad izlazim iz prezentacije Hvala o mnije Prvno je samo Nego što nastavimo dalje Mi smo od pilke zamsli da ovaku izgleda tog događa Ja dobili smo jedno pitanje Pa ću ga asodno, to mi je ali onda ćemo otiči na pauzu da sto minutno pauzu i nakon pauze ćemo imati još dvije prezentacije jedna će biti oddržeće Lidija Živčići Fokus asociacije za održivi razvoju Slovenije i ona će govortio rešavanjima problema energijetko-siromaštva do pobališanja kvaliteta zraka i to jest vazduha i primjer iz Istočnevrope kvalitet zraka, vazduha i energijetko-siromaštvo to je jedna tematika nakon toga naše kolege i Srbije Gospodža Jasmin Karanđelovic i Valentina Mart će govorti dostav o hemisku sigurnosti iz perspektive ravnopravnosti polova i socijalnije jednakosti čisto da znate šta naš čeka i za pauze plus u neke zanimljivije drugi vrste tema a ovako sada jedno smo dobili pitanje ja sam u konsultaciji sa prijateljicama razumio to je za Gospodžu Kotoroći pitanje dobili smo pitanje od Gospodže Marije Kuketsi s WWF Adrije Piše, srednije će, čitam oddali ste i na koji način prate u svojene mjere posebice one koji se odnosi narodno budjetiranje u ministarstvima i naučeni poticaja postojili komparativne analiza pobališanja rodne ravnopravnosti nakon uvođenja mjera Ako isto Gospodža spomjenka smatala da ga i ona može odgovoriti ali koji su drugarce kolegice rekle u ovoj za Gospodžu Samiru, izvolite Ja u gender centru nevodim rodno odbudu na početiranje i mi sam parme sarno znam da da je proces transparentan kao što je učit transparentan da je moguće doda analize danas sam došlo vole sam samo da to učistuje metod da na neki način doprinesem u ovom događaju a za sve informacije vezano za rodno odgovorno učetiranje možete se obratiti, pomožete se direktorci, se šunjiš u gender centru generacije postojica Alham Dobro, hovalam ja samo sada vidim sa klaudijom klaudija Belma odjeli idemo na pauzu, sada je o to plani ili imamo da li vidim što želite da dodate još o ovom dijelu prije pauzi Mislim da je ovo odlično hovala vam ljepo i ka spomenika Enslad Miram za veoma važnu perspektivu koji ste dali na osvrtna ovo pitanje kao i ovo na osnovu za posao koji radite zaista s nestapljenjom i s radošću da čuje moj zlaganja Gospođe Živčić i Gospođe Jasmi Kjerađenović i Valentine Mart molim vas ostane te i delje uključeni opite kafu ili malo se protegnite protegnite noge u tokom ove kratke pauze da svi znaate da ćemo je onda produšti molo kasnimo 10 minuta bilo technički problema da ćemo u 35, 12, 35 u 45 idemo na pauzu pa se vidimo rektorem samo koliko te pauza traje 10 minuta naravno, ništa, vidimo se prijatno ovako dobar dan mi se vračamo 10 minuta je prošlo i nastavljamo dalje sedeća sedeća prezentacija biće na temu kvalitete zraka vasduha i energetisku siromaštva sa nama je Gospođa doktorca Elridija Živčić iz Sloveniji ona radi kao viši ekspertu, fokus sociaciji za održivi razvoj udubljani njen rad i se istraživanjem odnosno jelo na pokriva nekoliko tema u svom radu to su održivi razvoj klimatske promjene, energia transport potrošnja i degrowth negativni rastil ima preku 15 godina iskustva u vođenju projektata na nivou Slovenije jako ođe i EU obrozovanje u zvršlaj ekoromske studije ljubljani 2011 nakon toga majisterske studije iz okolišnje nauke politike na centralnom universitetu budem pešti i dobila je 2012 odnosno postavio doktor nauka iz bio tehnologije na universitetu ljubljani ja se nadam da se nešto možete, molim vas, izvimte i izvolite Hvala za prezentaciju mislim da je sve bilo kako treba da ja ću vam danas pokazati prezentaciju nemojte se preplašiti ima jako puno slajdova sa jako puno teksta neću sve slajdove možda u detalja, ali dove ćete prezentaciju kasnije, pa možete pogledati i pročetete neke od tih stvari ja se nadam da će moji tako zvani naški jezik biti dostar razumljiva ako slučajno, nije molim vas prekinite me, pitejte slobodno i tako, danas ću na kratko znači pričati o energetskom sivomaštvu a onda ću vam predstaviti kako je povezano sa zagađenjem zraka predstavit ću nekoliko politika koje u jedan mach mogu uriešiti i zagađenje zraka i energetskom sivomaštvu a nakon toga pričati o tri projekta ili možda dva ako nam vremena dozvoljava sarješavanja energetskom sivomaštvu da počnamo možda sa energetskim sivomaštvom znači o energetskom sivomaštvu govorimo kada neko kočanstvo ne može zadovoljiti svoje energetske potrebe ali tako izvidika zadovoljavanja tih fizičkih potreba kao i zadovoljavanja socijalnih potreba znači ako je vama hladno doma to je nekad fizička potreba koja ne mogu žete zadovoljiti a ako vama temperatura doma relativno ugodno topla ali ipak ne dosta topla da bi vi sad pozvali prijatelji ili da bi vaša djeca pozvala pa jedno, opet to je situacija energetskog sivomaštvom nema ne postižete toliko toplino doma da možete zadovoliti svoje socijalne potrebe taj problem je možda mislim da u Evropi nema to problema ali taj problem je dosta raširan u Evropi negde oko 20% stanovništa u Evropi ima problema sa energetskim sivomaštvom preko ljeta čak više od 100 milijuna ljudi u Evropi ne može zadržati svoje domove dosta hladnima dosta ugodnima za preživljavanje u njima Grupe koje su najčešće pogođene energetskim sivomaštvom osobiti stariji ljudi povedice samo hranih roditelja nezaposleni ili sivomašni radnici znači radnici koji ne dobiju dosta znači radnici koji plače da bih mogli normalno preživjeti a onda još studenti i posebno žene možda o tome malo nakon par slajdova uzroci su u glavnom govorimo obično nekom trokutu uzroka za energetsku sivomaštvom prvi je uzrok niskoprimanje to je obično povezano u nekim občim sivomaštvom drugi uzrok za vysokacijene energie obično se događa ne samo da imamo vysokacijene energie nego da i koristimo neke energente koje su skupli nego drugi treć je uzrok niska energetska efikacnost kuće ili bloka stana koje događa zbog slabe ili zili zbog slabe izolacije ili zbog starih neefiksnih sustava zagrijenje i neefikasnih uvećaja to je taj trokut znači to tvo je uzroka ali moramo znati da energetsku sivomaštvom dolazi puno širek krvoga uzroka napim. niska primanja so povezana sa ti medalije ekonomije u dobrom ili u slabom stanju i tako da energetsku sivomaštvom je znači povezano sa jako širokim sustavam poput našeg ekonomiskog sustava, političkog sustava i tako dalje. Nakratko možda posledicava energetskog sivomaštvom glavna posledica je da imamo neke loše ufjete stanovanja hladno nam je možda prokišnjava krv prozori su nam mislim prozori nam poštaju vazduh i zbog toga nam je hladno u stanu i tako dalje. Ali posledica nisu samo ti fizički problemi nego imaju drugih problema veliki problemi da se ljudi često zaduženi i imaju velike financiste problemi napim. ne mogu platiti svoja troška oza energiju zbog toga dolazi do neodenevigije ili možda čak i deložacija i stana to ima velika utjeca je tako na fizično kao i na fizično zdravlje možda da skočim na sljedeći slide šta se tiče fizičkog zdravlja imamo povećanje situacija za zimskim infekcijama ima isto povećanih kardiova skalarnih boljevti u kućanstvima sa energetskim seromaštam a i povećanje respiratornih boljevti u nekim situacijama, ovo sobito u vezi sa zagađenjem zraka, ima i povećan broj trovanja u kućanstvima koje su griju sa nekim energentima koji možda nisu sigurni znači ilugalno spalivenje smeća ili ako je stariji urećaj pa može izbog spalivenja ubljena doći do trovanja kao što sam ritla, ima i psiholoških posir dica ljudi su u energetskom seromaštu ovečno pod povećanim stressom zbog toga, jer ne znam, ne mogu platiti racune i zbog toga sa često razvijaju i depresije i svične psihološka bojosti a iz vidika socijalno zdravlja ljudi često ne mogu normalno funkcionirati u normalnom svojom životima izbog toga se, kako bi rekl, oddaljuju se od društva od svojih prijatelja, porodice i postavno neki način marginalizirani. Pulo smo danas govorili o pitanima roda i u energetskom seromaštu je pitanje roda velika tema najme, žene su često sklonije trpe energetsku seromaštu zbog različitih razloga, što i fizijološke razlogi na primir žene osjećaju hladnoče i topolat od druhće nego moškarci ali ima i puno ekonomskih i socijalnih razloga. Neću se sat više o tome jer smo dosta toga već čuli i ostavljamo na mslajt tako da bi možda samo brzo preskočala na temu kako su energetisko seromaštu i zagađano zraka povezani znači u situacijama energetisko seromaštva imamo tri karakteristike koje prozvoče vode u zagađenu zraka jedno je da imamo loše energetske prakse drugo je da upotredjavamo energente koji su loše kvaliteta tu može biti otpat ili neko jedno drgo i tako dalje a treće razlog da koristimo stare ili neefikasne peće, znači sustave zagrijanje. Zbog svih tih loših praksa koje izlaze iz energetisko seromaštva često dolazimo do toga da se zraka u našem okolišu jako zagadi i onda imamo veliki problema sa zarađenjem zraka koja može prozvočiti voditi u velike zdravstvene probleme i ekonomske probleme na kraju linije. U jednom samu projekto u kojem će možda kasne malo više ispričati, radili preporuke kako možemo od jednom vješavati i probleme energetskog seromaštva i problem zagadženja zraka i na brzo ću predstaviti neke preporuke kako se to može rješiti. Znači jako su važnih u nekih standardi bude da je to standard iz vidika energetske efikasnosti zgrada bude si da je to standard za ložišta, peći, kotlove, znači sve sustave zagrijanje. Važna isto promocija čistih goriva, znači solarno grijanje, toplatne pumpe i tako dalje. Važna je dobro organizirati i opredeliti ulog u dimnjačara. Oni iz vidika zagadženja zraka igraju jako važno ulogu, tako da oni moga biti dobro definirala imati moraju mislim imati moraju mogućnost da naprave neke miere u stanovima koji na primer zagadžio i tako da. Na primer kot jedna od funkcija dimnjačara mora biti na primer to da krejne neki sustav grijanja u rat, mora ga promoviriti dimnjačara vidjeti da li sve odkovara svim standardima i tako dalje. Onda trebamo strože zahtjeve za goriva koje se prodaju, na primer zabraniti neka goriva ili garantirati da su na primer peleti ili kak se zove to na naškom sekanci. Zervo seća da niso vlažnije i da su dobre kvalitete i tako dalje. Da. Dobro, neću sad dužav, to me imate više od toga još napisano, jako je važno i to da imamo dobre programe monitoringa, jako je važno monitoring redovan monitoring kvaliteta zraka. Trebamo imati i dosta transparentne, znači, javne podatke kakva je kvaliteta zraka u momentu, kada je zagačen i tako dalje. Isto moraju monitoring izvoditi dimnačari barem jednom godišnje, a može biti i češće ako je to slučajno potrebno na nekim lokacijama. Dobro, možda još i u finansijski mirama, znači zanimljivo je napraviti programe preko kojih energetiskasivomašna domačinstva mogu dostupati i do sredstava za zamijenu sustava zagrijanje. Može se staviti programe za obnovu zgrada, malo ću više pričati o tome kada vas predstavili programe koje imamo o Sloveniji. A treba i odrška za tako zvane separatore, znači od vajače tih prašnjih čestica koja je nastaju u korjenja i to može smaniti zagađeno zraka. Nakratko o projektima Invent Air bio je projekt koje smo izvodili do mislim da prije dvije godine u njemu smo suvađevali iz slovenje bugarske i njemačke. Perek o njemačkih stručnjaka imali smo kao neko usposabljanje kako se u njemačkoj rešavaju pitanje energetisko-sivomašnoj i zagađenja zraka. U pomoću tog usposabljanja mi smo napravili okvire kako identificirati energetisko-sivomašnoj domačinstva a i plan kako zamjeniti sustave za grijanje na lokacijama koja su najviše pogočene zagađenjem zraka. Napravili smo lokalne planove za promenju grijanja sustava, ali neke druge lokalne mjere pokut monitoring, finansiranja separatora i tako dalje. Da, u tomi projektu smo i sve te preporoke za politike obvikovali i te preporoke za politike predstavili ljudima koje dizajniraju politike ili na lokalnom njivoju ili na nacionalnom njivoju. U ovom projektu nismo baš praktički napravili neke praktične mjere za smanjenje energetskog sivomaštva ili zagađenja, ali smo sastavili neki metodološki pristup, kako to napraviti i napravili neke preporoke za politike i mjere koje će rjašavati obada problema u jednom maku. Nakratko o projektu Rich prekoj smo izvodili zapravo u svim zemljama Jugojistočnoj Evrope ili Zapadnog Barkana, ne znam kako vi to nazvalo ovih dana. Tu smo u glavnom radili posijete energetsko sivomaštvima počanstvima. Posijeta je obično bila u dva nagrata, u prvom nagratu smo napravili osnovni energetski audit da vidimo kako ljudi troše energio i bodu. A i onda smo na osnovu toga napravili preporoke za promijene navika i donjeli ljudima obično 3 ili 4 različite stvari na primjer štetne žarolje traku za izolaciju prozora i tako dalje. Sa tim je baš u praktičkom pogledu nije smanjili problem energetsko sivomaštva. Možda samo napomena da tu nam je partner iz Bosne biocentr za ekologiju i energiju iz tuzle. Oni su taj projekti produžili sa podporom Švicevska ambasada koliko znam. Tako da kako nekoga više za nima može se obratiti direktno nima i popričati se nima. Možda samo brzi brojevi koliko smo uspili smanjiti u praktičkim mierama znači vidite da negdje oko 10% na podroću potrošnja električa, energie i vode i nešta manje na podroću toprot na energie oko 5% znači s tim mierama smo i smanjili potrošnja energie ali i smanjili utljaca i nazagađenje zraka. I zadnji projekt empalomet tu vam, nažalost, ne mogu šta smo sve već napravili jer smo u sredini projekta u glavnom projekt kroz neke praktičke miere rešava energijesko siromaštvo u zemljama mediterana fokusiramo se na zdravlje, na ljetno energijesko siromaštvo znači probleme kad ljudi ne mogu okladiti svoje stanove im je prevruča pa ima je zbog toga probleme ali na žene tako da u tom projektu probamo najdiše uključiti žene, mobilizirate i da same pristupaju rešavanju energijesko siromaštvo. Možda samo brzo aktivnostima osim posljete domačinstvima, o kojima sam već pričama imamo i tako zvane collective assemblies ili neke zajedničke skupove da se ljudi zapravo sastaju u grupam od 20 do možda i 30 ljudi i zajedno rešavaju svoje probleme, znači jedan od drugog uče kako rešavati svoje probleme energijeskoj siromaštvo. Imamo i tako zvane uvadi si sam radionice i radionice uzdravlju preko kojih probamo ljudima objasniti kako sa pomoćom neki pjednostavnih mjera, ne znam, možda kako zasaditi drveće pretkučom da je kuća dobro osjenjen ili tako nešto pomagamo rešavati problem energijeskoj siromaštvo. Na kratko o programima slovenskog ekološkog fonda Ja ću samo da vam kaže imate otpril kojiš 3 minuta čisto da znate vremenski Da, baš sam gleda na sat tako da mislim da budemo završili na vrijeme znači, ove programi su možda interesantni zbog koga je to su programi koji su na nacionalnom nivoju Sloveniji i možda se može neke u tih programa napraviti i u Bosni. Znači, imamo program savjetovanja za domačinstva na nacionalnom nivoju imam reža energijeskih stručnaka koja se zove NSVET i oni savjetuju dolaze u kočanstvo pregledaju kako se troši energia i onda daju savjete neke mjere savjetu sa kojima smaniti energiju onda imamo program za 100% sofinansirani zamijene starih sustava za grijanje dobije se 8000 euro po domačinstvu i to je mjera samo za domačinstva energijeskom silomaštu takođe imamo program za 100% sofinansirani za domačinstva energijeskom silomaštu domačinstva u ustambenoj zgradi dobije u 100% sofinansirani kad se promjeni sustava grijanja u zgradi i to im pomogne da se onda cijela zgrada može promjeniti i zbog toga manje potrošnja energia imamo i novi programa prošle godine gdje domačinstva mogu napraviti napravu totalno renovaciju svog stana ili kuće dobije se 8000 euro za promjenu odsustava grijanja do prozora da možda uključenja nekih obnovljivih izvora energije a imamo i program je program nije ecofond nego je ministarstvo za okoliš koji je zabravo kampanja za ispravno loženje kako ložite ispravno energijite koristiti i tako dalje da ne dužim na zadnim slajdu imamo nek ključna stečena iskustva, ali pošto imamo kasnje panel na kojem ćemo malo još i o tome pričati nebi sada pa ćemo to kasnje zajedno sa svim slugogovnicima rješiti tako da zahvaljavim se za pažnju i ako imate neka pitanja dobro došli hvala hvala puno lirija ja nastavljam dalje u zadnjem prezentaciji od drugih ne samo tematikom nego što ćemo imati dvije dvije gošće naše kolegce s kojima već srađujemo u pođu hemiske sigurnosti na našim projektu ovako znači to je posljednja prezentacija pa tu cajem hemikalija na ljudskoho zdravlje s perspektive ravopravnosti polova uključi u čupijološke i društvene faktore primer iz integracije problematike i društvene jednakosti u programe hemiske bezbjednosti u Srbiji sa nama će biti Jasmin Karanđelovć i Valentina Mart iz Alhema ja samo kratko da ih predstavim Gospuđu Jasmin Karanđelovć programska koordinator koorganizacije Alhem to je civilno društo koje se zalađe kao dopasnih hemikalija o cijev zašte zdravlja ljudi životne sredine radi na mnogim međunarodnimi radla i načinavnimi projektima iz oblasti upravljanja hemikalijama također radja kao konsultanski za upravljenje hemikalija s dugođim iskustom u radu državni uprave u Srbiji u radlaj na dizajnima razne strategija propisa i zakona također to je bitno reći da i interesantno da su Jasminka i Valentina već radla i sama nesopu u našoj grupi za hemisku sigurnost dalje o Valentin, što reći istorba je Valentina radi kao konsultanski za upravljanje hemikalijama angažovanja na razni projektima koje se tiči u bezbjednostu upravljanja hemikalijama u Alhemu i osnivač do 2013 radla je na razvoj s svema upravljanja hemikalijama u državni marganima Srbije kreator je zaku najdrugi propisa u ovom oblasti u agenciji za hemikalije bila izračna direktorca nadležena za strušno osmiravanje rada u oblasti upravljanja hemikalijama kroz izradu i sprovočenje celokupnog zakona davstva u ovom oblasti da stanim i pošto znam da ja smim kao Valentini imamo malo dužu prezentaciju koja ću stati sa predstavljanjima i da ću njima čas da prezentuju da izkoristim maksimalno vrijeme koji me izvolt dobro nam došli opet Hvala Marena u vrlo detenom prestavljenju i hvala na pozivu da još jednom učestvajmo u okviru ovog projekta ali ovog puta sa malo drugačeg aspekta u vrnost iz perspektive ravnopravnosti i socijalne jednakosti Alchem postojo 2013 godine i zalažemo sa bezbedno upravljanje hemikalijama u Srbiji aktivni smo ne samo na načinalnom nivo uveći na međonarodnom okviru međonarodnih organizacija cejednog sektora kao što je AIPEN, Evropski biro za zašto do životne sredine kao i HIL to je alijansa za zašto do zdravli životnih sredine sa sedištem u Briselu Zašto hemikalije i kakve to sad veze imaju sa ovom našom danošnjom pričom znači hemikalija kao što znate ozbeno u groziti ljudskog zdravlje životnu sredinu i konstantozmo izložene i njihovom dejstvu nosu nekog posebnih istraživanja na nivo u Evropske unije svaki četvrti građan i Evropske unije smatra i osjeća se veoma zabrenu tim zbog izloženosti hemikalijama u svom svarkodnevnom životu Hemi kalijama bilo one da su substancen ili smeše, ali isto tako Hemi kalije koje se mogu naći u proizmatima za svakodnevnom životu smo okruženi Dakle od odeća obuće nameštaja igračaka električnih elektronskih urećaja Ali isto tako i Hemi kalijama kao substancama odnosno smešama Dakle bolje lakovi kosmetika građeninska chemija kućna chemija i tako daje zbog toga i ta zabrenutost i u Evropska unije veoma visoko dakle percepcija građana Kako možemo biti izlošen i tim Hemi kalijama Dakle na jedan direktan nakon i direktan kontakt sa Hemi kalijom kao takvom ili sa proizvodom koju se bi može da sadrži neki odopasti Hemi kalija i nog češće način jeste indirektan, a to je preko segmenta i preko vasduha vode zemište i veoma visokstepen ulaska tih opasnih Hemi kalija jeste preko hrane Dakle putovi i unosa su inhalacija, direktan unosa gaćene vode ili hrane dermo i kontakt i jedan vrlo važan način izloženosti fetusa preko krvi majke Dakle ono što je pokazano u nekim poslednim godinama i fetus od substancije koje se nalaze dakle u krvi majke tokom trudnoće. Ono što je važno napomenuti jeste da taj izloženo ska Hemi kalijama nije samo u onoj fasi kada se taj neki proizvodili Hemi kalija koristi, već od samo proizvodnje, da su naroči to je izloženi radnici, dakle u proizvodnim procesima, zatim transporti to su spjoni operateri koji se bave transportom opasnih materija korišćenja i na kraju kada ta Hemi kalija li proizvod postane odpad a naroči to kada se radi opasnom odpadu, postoji veoma visok stepne izloženosti koji su to efekti na koji Hemi kalija u stvari utičena zdravlje ljudi kao što vidite duga čak je spisak znači od oni koji zazivaju akutne impacte od fizičke aktivnosti kao što su eksplozije i požari kad je rečo eksplozije mi bil maljivi materija, ali oni što su veoma važne su akutne, to su one koje se trenutno dešavaju kao što je akutno na primer trovanje, na primeru Srbiji se na osnovu podataka centra za kontrolu trovanja od 100% trovanja, 20% odnosni na Hemi kalija, dakle trovanja akutna koja su nastala direktnim izloženosti ili trovanja nekih Hemi'skih agenasa. One blaže koje ste verovatno svi višili manji iskosa su različiti eritacije kože ili očiju, naruči do kad je rečo u direktom kontaktu preko kože sa Hemi kalijama do korozivnosti kao što su neke Hemi kalije koje nalazimo u kući kao što su se voli za opušivanje cevi ili tako dalje koje su korozivne i do pojave alergijskih reakcija kada se budi imunološki sistem i dolazi do sensibilizacije kože ili respiratornih organa. Međutim oni čemo se mi mnogo više bavimo, a i generalnu i tika Evropske unije u poslanji kodina a gde ima i veći tej efekat i razlike u odnosu na rodni aspercu efekti koji zazivaju uhronični impact. To su da je pokazano i dokazano i tako su odrećene Hemi kalije klasifikovane da mogu biti karcinogene dakle da povećavaju incidencu nastanka neki karcinoma mogu biti mutagene toksičnog reprodukciju i jedna spet posebna grupa Hemi kalija koja se zovu tako zvani endocrinidisruptori odnosno remetioci rada hormonskog sistema koji mogu dovesti dofeminizacije na primer muških jedinki do diabetesa, poremećaja ponašanja, poremećaja pažnje, autizma i tako da je. Sad ono Hemi kalije sve te same po sebi dakle je na osnovu prosto svoj fizičkog i hemijskog svojstva imaju određen prosenjen hazard odnosno opasnost. Međutim da li će doći do nekog impakta i do reakcije na iudice na ljude zavisi od nivoa izlaganja od čegod na kraju zavisi je rizika. Rizika je to hazard same substance i nivo izlošenosti. Kada govorimo koji je to nivo izlaganja toksičnim Hemi kalijama će biti uzrokovan biološkim i društvenih vaktorima ako govorimo kakav to utičaj ima na pol odnosno narod. Dakle kada govorimo o biološkom faktoru to su stvari razlike koje postoje između muškaraca i žene pre svega na tom tizijološkom, biološkom nivo i onda tu govorimo o polnih razlikama. Za razliku od društvenih faktora koji posmatra u stvari izlaganje koja je uzrokovano rodno podrečenim profesionalnim ulogama koje imaju muškarci i žene na svom recimo radnom mestu, ali isto tako i odgovornostima i obavesama koje imaju u domačimstvu, u zajednicu koje je žive tako da od svega toga zavisita izloženost i na kraju te neki krajnji utice koji imaju na tem Hemi kalija. Kada razletram ove biološki faktor to je utice i dakle pol muškarci i žene. Dakle muškarci i žene se na tom fiziološkom nivolu prosto razlikuju u zavisnosti u nekoliko različiti da kažem najvažnih aspekata to je pre svega reproduktivni organi dakle i reproduktivni hormoni. Zatim sam razlikuju u sastavu tela kao što je na primer procenast masti i kako je ta mast raspoređena u ljudskom organizmu kardio vaskuladni sistem i muškarci u zanmene splonene hipertensvim, arterosklerozama i tako dalje i različit na primer može biti rad metabolizma naročito metabolički proces i koji se dišava na biohemiškom nivolu u jetri i tako dalje. Dakle to su te fiziološke razlike i evo kao što možete videti na ovi fotografiji Dakle postoje bolesti koje su uzrokovane kojem da kažem dok doprimiti incidencije o boljevanje i dovesti do ovog zajedničkog skupa između muškarci i žene Dakle od autizma pa sve do preko diabetesa, kardio vaskuladnih oboljenja, astmi i tako dalje do bolesti koje su specificne upravo zbog tih fizioloških razlika a u odnosu na muškarci i žene. Najveće nekak broj da kažem ili i sada pažnja koja se nevreme rade i straživanja naročito na nevoju nadlešnog tela u Evropskoj Unija, to Evropska agencija za chemikalije, se bave tako zvanom grupom endokrenih bisrupter, odnosno tih remoj tioca hormonskog sistema. Zašto je ta jedno posebna grupa toliko značena i tu su upravo vidita razlika efekat tih substanci u odnosu na pol. To su substancije koje u vrlo niskim dozan, kao što i oni deloju mogu da ometaju taj rad hormoda. Na različite načine mi sam nemao vremena da nešto viša tome kažemo, u svakom slučaju oni ili mogu oni u glavnom imitiraju s lovzirom da su sličim po chemijskoj strukturi, dakle te i tikseno veštočke, da kažem sitetičke chemikalije po svoj strukturi mogu biti sličim prirodim hormonima, pre svega estrogeni ili testosteronu i onda se prosto vezoju na te receptore u čelijama, pa mogu ili da te efekte pojačaju ili da ih suprimiraju. Dakle i postoje prilik je već oko 800 substanci za koje se sunja da imaju taj efekat endocrin disruptor, odnosno remetioca. Tu je vrlo važan period u kome kritična faza razvoja, kada tehje mikalije najviše mogu da utiču, a to je u sam fetus, u tom periodu razvoj dece do 5. godine kada se razvijaju do kre odrećeni organi i naročiti posto faza puberteta. Dakle, to su ti kritični faz razvoje u životu, da kada su osobe, odnosno dece, ovdje govorimo od deci, izlošeni u toj fazi ovoj grupih chemikalija mogu dovesti dozbenih problema. Kada smo radili istraživanje 2017. godine i pitali gračane cerpije, dali su čuli za endokrinedi suktore od prilike, smo dobilili račene na 1000 ispitanika o izplikivanje i javnog mjenja, oko 86% nisu čuli za tehje mikalije. To se umeđu vremeno, sad kad bi radili naša predpostavka da bi taj procenat bio veći, s ovdjenom da smo mali vrlo intenzive kampanje koje se bila usmerene upravo substancano koje spadaju u ovu grupu, kao što odnosno imaju da svojstva, kao što imaju da se mali i tako dalje, tako da prepostanjam da bi taj procenat danas bio veći. Ja samo, pošto se razdvije skupa biste na sredini vašeg djela, čisto da znate vremenski pet. Da, da, da. Dakle, endokrinedi suktore i reproduktivno zdravlje to mogu biti, dakle, različite hje mikalije, najviša tih mikalije i substancji se nalazi u plastici, tako da je plastika tema kojom se danas organizacija civilnog sektora nadlešnji orgami kao i naoči institucije dosta vare. Problem također policističnog syndroma jajnika je vrlo, zakažam za njega je dokazano da jutice i bisvenola a, na razvaju ove bolesti kod mladi devojaka je vrlo intenzivani i biti imamo sa radnju sa institucijama sa poznatim endokrinalozijama u Srbiji, institutom zajedokrinaloji u kliničkog metru u Srbiji, tako da je ovaj deo, da kažem, edukacije koju radimo, upravo da bi stigli do ti ciljni grupa, naručito osetljivi grupa, veoma velika. Da ne bi zaboravili muškarce, da pomenem, najnovije neko objevljena knjiga u febraru mesec ove godine koje se zove odbrojavanje od strane doktorke Šane Svan, gde je pokazano vrlo, da kažem, jedna višna slika vezano za kvalitet i broj spermatozoida koja da trenutno stanje reproduktivnih sistema ne može obstati još tungo u koliko se ne ugrozi obstanak ljudi sa obzirom da je od 73. godine do 2011 broj spermatozoida prosečnu muškarca u zapadnim zemljama opao za čitavi 59% ali u zemljama zapadnog sveta dakle Evropa, Amerika Australia. I ja završavam sa ovim slideom društveni faktor dakle ka ovo je bilo rečo tom biološkom faktoru i vezi između pola i utice jahemikalija i zdravlja, među otim društveni faktor koji se pre svega odnosi narodno određene profesionalne ulogje, ali isto tako i na ponašanje koji zezetno važno jer od ponašanja i zavisi ta izloženost a od izloženosti i rizik. Dakle, žene i delvike obično preuzima ju na sebe čišćenji upravenje doma činstvom više su izložene hemikalijama kao takvim koje se nalaze u kućim. Pore toga nosi više nakita u nakita kođe može da sadaži u sebi određene opasne substancje, kozmetike proizvode za lično negu i pretpod način ostavu i do 26 različitih proizvoda dnevno, što se kozmetike tiče, a u svakom tom kozmetičkom proizvodu se nalazi sjazet raznih substancji koje često imaju od alergijskih reakcija pa sve do ovih endokrenitnih struktura. I sada dolazimo do teme o setljivosti radnih grupa pa ću ja zamoriti moju koleginicu Valentinu da nastavi. Ja ću ovdje da sada stopira moju prezentaciju vajne izvolje. Svima i sa moje strane nastavljamo dalje, ja bih sada samo da ukazam na jednakost društvenu i da dam vasduha našim prevodiociima. Ja smim ka je bila brza, ne bilim vam rekla, dosta informacija koje su vezane za ovaj danošnji radi izrazite za dovoljstvu, svari biti ponova sa vama, mi imamo mnogu da kažemo uvezi sa efektima hemikalije na različiti pol i na različite aspekte koje je jasminka govorila, ali postoji ta vezannost hemikalija na različite demografske grupe, osetljive grupe i ona je već pomenula fetus i tu osetljivo skormoske signalizacije i kao i poremeća i te signalizacije kada su izloženi fetusi može puno aspekata kasnije da ugroži zdravlje i život ljudi pomenula i trudnice pomenula i starej osobe starej osobe nije pomenula lone spadaju osetljivo ranjevu grupu kada govorimo hemikalijama zašto, zato što su fizijološki proces koji oni metabolišu iliminišute hemikali z našeg organizma, one su usporene zbog kao rezultat starenja i male dece su zbog svojih navika više izložena hemikalijama zbog toga što su više na podu, zbog puzanja pa takvi inhaliraju veću više prašina ili imaju povećenu brzinu disanja često stavljaju ruk i usta i razne predmete i više uno se hrane i vode u odnusu na njihovu težinu i vratimo se ponovno na trudnice ovo jedno od infografica u okviru jednog projekta zato što Alchem prepoznao kao trudnice i njihovu vezu sa endocrinih distraptorima kao jedno od osetljivi grupa ovo su neki podaci na koji smo mi ukazali o prisustvu endocrinih distraptora u rinu, trudnica koja je urađena u Francus koja je noznačno istraživanje, ali postoje niz drugih istraživanja koju ukazio neiste stvari i ne od bitnih koju možemo isto da prikažemo, jer ono je imalo, ono je krenalo od početka rađeno u Daneskoj, rađena je procena rizika u odnosu na to kako smo mi, kako su trudnice izložene endocrinim distraptorima kroz hranu i kroz predmetne neke sve obuhvatni mix endocrinih distraptora koje mi u svakom trenutku dobijemo u našem organizmu i ustanavljeno da takav rizik postoji i onda su kakva analize uradili osvišćivanje trudnica kroz razne kampanje i informisanje trudnica kako mogu da smanji izloženo s ovim hemikalijama. Socijalni status je takođe interesantan. Pre nego što krenemo na samo kako možemo pokazati kako su odrađene socijalne grupe izloženo različete hemikalijama i moramo reći, danas da su da donostio ti odluka moraju biti svesni, da ako ne postoji adekvatno uspostavljen sistem sa kontrolu hemikalija, za njihovo kontrolu stavljena tržište, bilo kao samih hemikalija koju potrebljavamo ili hemikaliju u proizvodima da nema održivog razvoje i da će to doći na naplatu jednog dana kroz zdravlja ljudi i kroz samih živote ljudi. Ali, ovo ovde je jedno instrumentate koji pokazuju kako možemo to da merimo, kako su određene socijalne kategorije ugroženo i to je bio monitoring da mi, u onosu na prisust određenih hemikalije i organizmu možemo, nosnovu statusa da kažemo zašto je neko više ili manje izloženo. I zato što različiti socijalni status i različi tu potrebljavaju različite proizvode bezbedne ili manje bezbedne koje su njihove prehrambene navike, kako kroz te prehrambene navike unose više hemikalija, pušenje naravno i kvalitet stanovanje. Jevo nekoliko primera samo da malo pokrenemo i ovu temu utice hemikalije, postoji u studiji, u izveštaju Evropska agencija za životnu sredinu pronađene ta veza i date su nekoliko studije koja oslikavaju ovu vezu, a to je da u nemačkoj okviru jedna studije odkriveno da hemikalije za domačistu mogu imati veći štetni ufik u utice i na zdravlje u onim domačinstvima gde se te štetnije hemikalije koriste za održavanje čistoće. Takođe je utvrđeno da je izloženo z bisphenolu A, jednoj od endokrinih distraptora, povezeno sa niskim socijalno-ekonomskim statusom u Španii i Belgi i jedno od stvari zašto se to dese zato što bisphenola ima i o nim filterima od cigareta pa to je jednostvara drugo je zato što je potrošnja konzervirane hrane veće kod ovih socijalno-ekonomskim kod ljudi sa niskim socijalno-ekonomskim statusom jer te konzerve metalne su obloženo epoksidnim smolama koju u sebi sa drže bisphenola. Takođe imamo ideo isti slične primere i zaftalate koje ukazuju na sličo način izloženosti, jedno je radžena u Belgi, Holandiji i Španii koje to pokazuje a druga da postoji izloženost kod majki i dece koje u Šveckoj je veća odnosno hemikalitu zašto zato što se u Šveckoj to dovodilo u vezu sa korišćenjem PVC-podova i PVC-tapeta zazidova koje se najviše koristu u manji obrazovanim grupama a takođe postoji verovat noća da deca koja žive u prostorijama da su PVC-podovi da su i razvila imaju veću verovat noću da razviju asmu zbog izlaganja hemikalijama. I sada malo o politikama u Evropskoj uniji i drugim politikama na međunarodnom nivou što se tiče Evropske strategije za upranje hemikalijama ko takođe treba da vam bude neka osnova kada radite i vaš plan na više mesta je pomenute su osetljive grupe i kako će ta strategija da reaguje na te osetljive grupe, naročito za obezbeđenje proizvoda koje osetljive grupe mogu da koriste. Ali pitanje džendera, naprem pitanje roda i je u ovoj strategiji naznačeno da je potrebno više monitoringa, više podatka da bi se mogli zaključci u ovom je doneti slično i u ovom tu koji takođe preporučujemo kao jednu od jedno od potpornih informacija za planiranje u ovoj oblasti. Naročito se i mi se bavimo, imali smo određeni projekat koji se odnosi na strateški pristog međunarodnom upranju hemikalijama ali to je jedna globalna strategija doneta su dokumenti 2006. godine sa nekim ciljem kako, šta ćemo uraditi do 2020 koji je i za nas i u toj strategiji moramo da kažemo da su rodna pitanja nisu ključena, će postoje delovi osetljivi grup ali rodna pitanja nisu ključena, međutim za proces sajkoma posled 2020 godine ima novi projekat koji treba da podigni sve 100 rodnih aspektima i to je još jedan projekat u njegovu link za taj projekat možete naći sa vaše desne strane koji takođe možete da iskoristite u pojedinim segmentima za planiranje vaših politika ovo je još jedan dokument veze između upravljenje hemikalijama, ženama i ciljevama od drživog razvoja ovo su neka novih politika kojem se bavi sajkom sa desne strane navedena i crvenom podvučen su delovi koje su polje delovanja alhema i tu ja mislim samo da pogledam mi smo malo prekršili vreme ako hoćete ja bi ostavila ovih par primera naših projekata za neku panel diskusiju da možemo da vidimo da smo mi pitanja rodne rodnih pitanja i pitanja u opšte socijalne ako stju ključili kao cross-cutting teme u određenim našim projektima Super, hvala Hvala mnogo mi smo u nekim vremiske okfirme naravno zgod techničnih problema konovo kasnima bi samo napomjeno da sam u zajedniški čet stavio dva linka jedan je direto nesa po website članak o tem kojo danas zgovaramo drugi je isto link za izješta i kratki odnos neki kao vrsta sa žetka ili brifa na temu socijalne jednakosti i zagađenja zraka i mi planiramo i nače u SIA i kroz ESAP da u narodnom nekom periodu i za drugije ESAP sektore koji ma se baimo koju su voda odpadu, upragnanju okolišom uradimo slične analize a sodno, ti im uozimo u zadnji dio današnje radionce to jeste panel u kojem ću učitvati svi sve osobe sondame koje su prezentvala danas pošto, koliko vidim, ja bi zamolio ako ima pitanja da se postavio u Q&A sekciju ali pošto ne vidim da ima novih pitanja ja ću skoristi privilegiu da postavim par pitanja da sam praviu bilješke prvo pitanje narav odosit se na sviju možemo prvo klienti od prve 3 dame koji su bili u prvom dijelu i kolegije Sloveniji i Srbiji ako su budu osčali da mogu da odgovorite pa idemo dalje uključivanje perspektive društvene jednakosti u naprijedlu rezultate projekata za životnu sredinu u kojima ste vi učestovali ako jeste, na koji način, ako nije zašto možemo i horonološki klient ako hoćete tako od Kijke preko sedmire, do spomenke kolegije Slovenije i kolegijica iz Srbiji ako nas da vidim kiko danas čujete ja secinjam, gospodža spomenka edigla ruku molim vas, gospodža spomenka, zvolite pa ja bi samo pro komentarisala da je zaista rano, rano govoriti u ovucajima i efektima jer smo tek na početku tek smo krenuli sa planiranjem ali moram još jednom da istakrim da je velika stvar da smo uključene u planiranje u definisanje operativnih ciljeva u sve dalje procese koje ćemo prooći zajedno sa svima ostalima i u svakom slučaju smatram da će to u buduće dati određene u smislu efekata uključenja pitanja rodmjera mnopravnosti u oblast životne sredine evo samo toliko kratko gvala gospodža, Samira da li bi ništo želite dodate? no, u tem svakako želite dodam pitanja zašljite okoliša ima svoju kulturno a drušstvenu ekonomu skuje količku avrjenost i jako su važno svojima pitanja ono što ose meni ostavlja kao problem koja će raditi i bude uključen u ovaj proces jeste što ima toliko da zaugraditi u te akciune i ustratiti i onda imam problem s tim da to množe izgledati kao generacijom uključenom zato smakram da će nam tu treba ti baš intensivno podješka stranihe eksperate, tebiška podješka i ako se odvoji cili kao zasevan onda ono nekako izgleda u tom dokumentu kao manje važno od ovakume pozicija na nekom zadnjem mjestu znači ovaj dio priče o zažite okoliša i u pravjanjem okolišom stvana pruža veliki mogučosti kao što smo vidjeli svi prezentacija i za poboljšanje stravi žena ne samo žena nego svih svih ljudi na planeti zemlji zatim za ekonomiskosna živanja u sako slučaju u pitađu je ekonomski raz i ono što bi danak kao neki savit jer već mu vidim da u akcionu planovima pojavljaju se stavka o snaživanji kapaciteta institucija da se tu uvijek doda i rodno u pravnosti ili pravstvovova zato što je jako važno da ljudi koji poznaju svoj struku imaju i to dodatno znamenje mispo uvijek tu zato se mi ispomenila na početku naš vjelog rada malo sam boljestna i da osavrza su prešlo ali ono što svi trebaju znaći u federaciji nosni herce gmini da se uvijek nama mogu obratiti za pomoći na rasponakom da pomoći Hvala vam puno Samo frigo što pređemo na goste da li bi vi nešto tjela dodavate na u temu hoćete li da se uključite ili da pitam sada goste na srbijansku perspektivu i slovenačku EU perspektivu što se nečujemo dobro ako kika trenutno nije tu ili Marki Poteško oča technički lidiom lidi je slovenačka perspektiva na datu o pitanje vaša iskustva iz projekata pošto viste to korak ispred nas koliko dvije četeste u EU kako vam se to očini da nam date dajte nam neko rebrenje da vidimo zašto treba da je uradim u BH i zašto je u korisnat vidjeti korak, a to mu naprijedte Mislim, tako ću odkovoriti na pitanje nepre ako gledamo stvikno tvoje sveti već zaštite okoliša neki put uključivanje, društvene i jednakosti nije bažda je u naprijedil neke rezultate pojekata na primjer energijskoj silomašta jako često nam se dogodilo da smo nekim kočansnjom mi trebali savjetovati da oni pobise svoju potrošnju energije i s time korišćenje, resursa, zagađenje i tako dalje oni zapravo nisu ni dosta grijali nisu koristili dosta stroje tako da ako se gledaj stvikno iz te okolišne perspektive neki put možda nije dobro ali moram uvijek gledati s neke šire perspektive i zbog tog iz te perspektive je uključivano ne društvene i jednakosti jako važno na primjer rješavanje energijskoj silomašta ako mi tražimo nekad dugoročna rješenja za energijskoj silomašta ne smijemo gledati samo na okolišne probleme onda gledamo na energijskoj silomašta kao na problem neefikasnih zgrada na primjer ako uključimo tu društvene komponentu i onda počinamo tražiti rješenja koja su važnja za energijskoj silomašta kako povezati socijalno pitanje sa tehničkim tiktinima i zbog toga je jako važno uključiti to perspektivu na bolje rješenja koja su bolje na dugivog koja stvarno rješavaju problem a ne samo da ga ono malo po farve o zelojnom bojom pa da kažemo rješili smo tako da jako je važno uključivati društveno jednogost u politike ne samo energijskoj silomašta nego i šire gledano energijske politike klimatske politike i tako da valentina jastminka obje ili jedna vane koje smo postavili svim učesnicima učesnicama panela imate li nešto do dodate? Pa, ja bih mogla da pro komentarišam neka naše i da podelimo neka naše iskustva bezano za rodno seti pristup s ocijrom da mi do sada na projektima nismo imali kao jedan poseban ciljko da se odnosio izključivo na rodno na rodno seti ili rodni aspekt tako da kažem. Međutim on uve kjeste bio kroz Katimiščo i mi smo ga tako posmatrali i nekako našem projektima to davao neku dodatnu vrednost e u kom svislo od samog dizajna naše kampanja kada smo osmišljavali koje ćemo proizvode testirati na prisustvu opasnih hemikalija uvek smo i uvodili računa o tome da pri izboru proizvoda prvo biramo proizvode koje koriste o setljive grupe pre svega deca majke, mlade, majke, trudice a sa druge strane da to budu u proizvodi koji su dostupni svima koji su jeptini i to su u gladnom ovi proizvodi koji potičo iz azizkih zemalja ali isto tako smo uvek uključili ove brandirane proizvode međonarodne poznate brandove evropske proizvedene i tako dalje da bi smo nekako došli do različek socijalno-ekonomskih grupa kojih koriste. E sa zašto smo to na ostavu da rezultata koji smo dobijali postelaboratorijskih ispitivanjima i videli koje su to u kakvim proizvodima se najčešće nalaze te opasnih hemikalije to nam je bilo vrlo važno da onda te rezultate pokušamo da preobričemo u poruke koje smo onda kroz adekvatne kanale komunikacije upravo oslali tim grupama, sinim grupama kojima su bili nameđeni. Načiname u stvari te rodni pristu bio vrlo važno u tom delu komunikacije kako bi uticali, pre sve ga informisali jedukovali koristnike na primjer tih proizvoda da koriste bezbedne proizvode. Kako da naprave pravilan izbor pri kupavini proizvoda kako i šta da gleda i na deklaracijama proizvoda i tako dalje. Ne znam vanja da li je planirala možda je momenta tako želi da pokaže neki od jedan ili dva primjera nekih od naših kampanja a nakaj smo skvatili da je to i medima najinteresantnije bilo da upravo prenesu te neke poruke koje na kraju naših izvešta ja idu a tičo se upravo tih nekih osetljivi grupa ali da te poruke budu vrlo jednostavne da budu razumljive koristnicima i da mogu prosto da je koristim u nekoj svakodnoj potrebi. Dakle, to je neki naš na ustavu nekoj naše diskustva tako koristimo je to taj rodni aspekt od planiranja od kupovine projzotestira i nakaj do komunikacije islanja poruka u stvari kim cijeljnjem grupama. Ja mogu da pokažem samo ako Amar, kao moderator zakljaču da imamo vremena nije problem. Imamo izvolte samo i imamo stižu i pita, da nekali imamo vremena bez problema, završimo da vaj cikru stavu pita. Znači, ja smo karekla da smo kako smo mi u svariji u kroz samete projekte, postoja na nalikem projekat, sajkom projekat gde smo radili baš studio s rastvenim rizicami i uticiciju opasnih hemikalija u proizvodima na žene i decu. To nam je vrlo bilo bitno da osvestimo da bi danas imali ovako jasno perspektiv u ovoga svega i naravno da smo radili pojedine vodiče koji usmeravaju na dobru kupovinu. Ali, evo, na primer ovo je sama kampanja koja je usmerena na jednu osjetljivu grupu kao što su dece i igračka, proveravali smo postanje koko ima v talato i igračka manastrpskom tržištu i jedna preporuka za potrošače koji nam kraju svakog izvešta je dajemo, da nije loše da se ovako vidi slika, možete to pranaći na našem sajtu, ali u jednom delu mi preporučujemo da se igračke nabavljaju specializovanim prodavnicama na osnovu tog istraživanja zato što je tu manja verovatnoća da će da se nađu kimikalije koje su štetne za decu kao što su v talate. Ali, ono što nam je vrlo bitno jeste i ta održiva potrošnja i da je manje nekada više i da pažljivo razmoderite o potrebama vaših deteta. To je veoma bitno i ne treba nagomilavati, mi smo skloni i novim prostorima na gomilavanju stvari, a sada su te stvari koje mi gomilamo u našim sobama veoma vezane za neki loše proizvode zbog socijalnog statusa i ekonomskog statusa koji me smo okružani. Ove je šijedna kampanja koja bila usmerena na to što su pojadnice na koje mogu biti trudnice izložena efektu Bisphenola A iz fiskalnih računa i ovde smo radili takođivta latel sad ne u igračkama, nego smo radili u raznoraznim proizvodima na tržištu sa idejem prza zabrana na srbskom tržištu. Međutim i tu kad smo birali proizvode, mi smo birali proizvode koje se tiču osetljivi grupa i našli smo u ovom straživanju da u tom školskom priboru koji sdostupni decide ima jako punoftalata. Znači on se ubraje u igračke, on se ubraje u drugje proizvode i našli smo veomeras prostranjenu firmu Srbiji i se deklariše kao proizvođačko i ja u svojim proizvodima ima dostaftalata i naše jedno od preporuka je ste išla ka u sari tim proizvođačima da je krajnje vrijeme pre nego što se u svojiova zabrana da što pre izbace takve hemikali je iz proizvoda koje su dostupni decim. Zatina, hvala puno. Ja sada braćam na pitanje publike, pa što je lijepo vidjeti krenula je diskusija pa idemo ovako pitanje za Gospuđu Kiku Gospuđu, spomeniku i Sarmiru, u akvo jedno pitanje dolazi od Draganije Darici z Banja Luka i piši da li postoji rodno osjetljivi podaci za bih kada je riječo izloženosti hemikalijama. Ona je pitala za bihala logična, sam uzovo državno u identiteckih nivopa da li postoji nešto tako? U mi možemo redom Kika, Sarmira, Kika ili kako god se bi još čate. Da vidimo Kiku trenutno. Ja čujemo, ćemo Sarmirali spomenika, možemo U Sarmiru vidim. Ona je odna poradnene. Sarmira, očite, vi ima li nas? Ja vjerim da postoji jedan dio ne tako osešan dio podataka jer zapravo Marj Federali Zavut sa statistiku, a tako je rekenica za statistiku na državom nivogu pratije, urustatije i su standard, da problem je u tome što i kada postoji podatci razvoštanu po spovu ole se u izvištajima ne prikazuju. Isto tako imala sam na početku neko pitanja o komparativnoj analizu. Use i podređena vrse komparativnih analiza međutim to stamo nekako dobijete na zahtje. Vjerujem da ima, ali nevjerno da postoji tako detanjiti podatci. Gospuđu spomijenka, u Eresu kakva istoatijel, sličnom federaciji ili nešto drugaće, a možete nam dati komenta ako želite. Podatci, statistika prati iste podatke i sadržiste indikatore i na državnom nivogu i entitetima jer se statistika puni podacima, saniteta i ako liko znam mi nemam ove podatke koje je Gospuđa Dragana Dardić postavila u pitanjima i odgovorima nije o izloženosti hemikalijama, nije o nekim drugim štetnjima rizicima iz okoljine i proizvoda koje koristimo, ako je nisu u potpunosti sa standardima za zaštitu životne sredine. Ja mislim da nemamo takve podatke, ali da je zaista ovoj paneli, koji proces u kojem učestuvujemo u izrade strategije, akcioni i planova prilika da se tako našto postavi kao cilji i da dobijemo određene kvantitativne i kvalitativne podatke. Što se tiče pitanja koje postavljeno, koji su rizici za okoliš, odnosno životnu sredinu i za ljude respektiva, društvene jednakosti ne bude uključena. Mislim da su dobre odgovore dale prezentacije koje su bile na kraju ovog panela, odnosno webinara. Mislim da su gospože koje su govorile o rizicima hemiske izloženosti i hemikalijama, dale primjere odgovora koje su opasnosti ako ta perspektiva ne bude uključena. Naravno za sve ljude, za kompletno čovječanstvo i za ljude koji žive na ovim prostorima i na prostoru Bosni i Herzegovine a posebno za određene ranjive grupe kao što su djeca, trudnice, stariji ljudi, bolesni ljudi, za reproduktivno zdravljemu škaraca i žena i tako dalje. Zaista smo imali divne primjere kolegica koje su to na svoj načini svoje struke objasnile i prikazali u svojim prezentacijama. Sada dok ste mi vi tu, postav ću mi jedno, još jedno pitanje, pa ćemo se vrati na Sadmiru i Kipu, ako bude dostupna, ovako, gospođa ilu gospođa Sasanita, Gino pita koji su glavni izezovog integracije perspektive, društvene jednakosti u projekte ili procese životnog sredine koji ste vi bili uključeni i na koji način su oni bili trati rani u primjerima na kojem ste se prikazali. Prilike, ako možete navesti neke... Po meni su izezovi to što osobe koje se bave pitanjima zašte životne sredine nisu još uvijek u svim segmentima osvijestile tu perspektivu društvene jednakosti, odnosno uključenja svih aspekata društvene jednakosti uključenjući ravnu pravnost polova kao određenog bitnog faktora za životnu sredinu. Ne postoje dovoljna, dovoljni kapacitet u smislu znanja, u smislu ekspertiza, kakve smo imali kroz ove prezentacije o štetnosti hemikalija i proizvoda koje sadrže opasne hemiske substance. Rijetki su primjeri stručnjaka i stručnjakina žena i muškaraca koja imaju znanja ovoj oblasti. Također nemo dovoljnom i ni kvantitativnih podataka nemo istraživanja i to su u glavnom neki izazovi koji se pojavljuju. Dodatni izazov je što je gender cross cutting pitanje i intersecting i intersektivno uključenje. Kating pitanje i intersektionalno pitanje koje se prožima kroz sve oblasti koje obuhveta veliki broj oblasti mora da bude uključeno veliki broj oblasti i onda često iz tog razloga bude izanemareno. Ima zaista mnogo toga što predstavlja izazova ali nadam se da ćemo u ovom svemu pomalo te izazove alim inistati i postavljati ih na mjesto. Hala vam, sadmira federalna perspektiva, koliko je slična eresovo, imate neče dodate ili s to pri uključenje staje? Potpunosti je slična. Ono što bih ja dodala je da rodno kao konentu ne treba posmatiti kao našto što se dodaje, nego kao sastveni bio svakog pitanja. Dakle imamo nedostatakih od ataka, to je sigurno problem. Taj problem je ustanovljen i u zemljama Evropske unije. I to je izjoštaj o Pekinškoj leglaraciji i platvornizaciju plus 25 pokazao kao jedanom ključenj problema. Ono što je dobro i što možemo koristiti ka resursu o ovom procesu je, imamo iskustvo i Slovenije, iskustvo i Srbije, imamo također iskustvo i Svinjske, i Šveckie, iz Njemačke i zaustrije. To su sve lekcije koje mi u ovom procesu trebamo koristiti. I kad si prekao da postoji jedan dio podatak, ka recimo izjoštaju o zdravlju populaciju, fedraciju, Bosnijecegovni, podatak je prikazan. Ali uvijek su to veoma šturi podaci, na kraju krajevo, nekako se ne znam i kako se došao do njih. Valimim veliki broj i straživanje vezan poce sa specifišna pitanja. Svaka čas koleksama iz Srbije koje su ovako kvalitetna i straživanja provele. Jer ono što ne dostaje i dedikatorima je su ti neki kvalitatni podatak. Znači o istraživanje o poreštenju plasike mislim da bi populacija bila užasna kako da bi znala da od plašica za bebe toliko od tih otrovnih materijala provusti i čak se prodaju u abotekama i elektronike pregovorutni projezili. Vosli da se uroli, ja vjerim da ćemo u sinergi da prijiti vojim rezultatima da kada je u pitanju razvoj odršivi razvoj moramo i imati uvidu da uočenje principa rodnjerom i pranosti i rodne komponente jednostavno naslovati do onog live no one behind i vidi kada upučite tu komponentu i kada uvedite posebne mjere za one koji je su diskriminirani koristion da za okupnu zajednicu. Takva zajednica postaje odpornijan i na klimatske promjene jednostavno kombinuje znanja kombinuje interaksi u muškarnaciji žena sa okolišnem a tu mislim da je to da sam se me je vedeno da to je jedna koristna komponenta. Sada da nađevam nike možda može praktišnje primjer, Lidija vi kroz vaš posao mošte nam rećim nešto malo ubezijovog pitađa kako vi to vidite kod nas neki glavni izazov s kojim s očavama je izazov različitih disciplina ljudi koji moraju zajednot ražiti liješenja najme u odvočene vege skorstvira maštva jako često radimo sa ljudima koji su ili techničkih profila ili socijalnih profila i nama je veliki izazov uspostaviti dialog izmeću ta dva različita profila. Zbog toga smo već skoro 20 godina naučili raditi u tako zvanim interdisciplinarnim radnim grupama u kojem pokušavano uključiti ljudi s čim više različitih profila da nam mogu pomoći napraviti neka rešenja koja su dobra tako i z techničkog vidika kao i socijalnog vidika. Na ime, naprima, na početku nam sa uslovenije dogačilo da smo napravili na mera za energičkoj efikastnost u ranljivi domačinstvima ali se nejedno domačinstva nije vterlo prijaviti na taj program jer su ljudi koji su dizajnirali te mere misli da će sva domačinstva razumeti šta znači energička efikastnost. Kasne se ispostavio da ljudi to ne znaju ili su ljudi kak birka stigmatizirani ako treba zamoliti za neku pomoć pa smo trebali uključiti s socijalnih podroća da pomagano napisati tekst za promociju tih programa i tako da tako da tu znači dovesti te različite discipline znači ne samo techničko i socijalno nego i sve druge, ne znam stručnike popitanima jednako promnostilo da stručnike popitanima zdravlja stručnike popitanima ekonomije dovesti sve te ljude za jedan stol i uspostaviti dialog u smaću to je veliki izazop i to se treba rešavati ako želimo dobre mjere i dobre politike koje uključaju do dreštva na jednako Hvala vam, puno ovako mi smo vremenski od tilke u okvirima trenutno koji bi trebali da budemo pa ću a samim tim napidati Claudia i Belmu kao dvije osobe koje su ispredna su ovdje eksperti na projektu da li bi one nešta će da dodaju neki komentar a kada Claudia i Belma završi isto za sve ostane učestnice panelo da li bi imateš nešta da dodate prije zatočaka ili zatvaranja radionci Claudia, Belma, izvolte ako koji imateš Evo ja ću prvi amarem ja sisto tako moram složiti sa prehlednim kolegicama koje su izgvore na određena pitanja isto tako i sa njihanih konstatacijama u vezi poslednjih prezentaciju, u stvari prezentacija Gospuđen Lidija Gospuđe Jasminke i njene kolegice moram zaista priznati da su to bile stvare sa koji ima javo što nisam bilo toliko upoznata i zaista je nesvatljivo koliko je toga ima izluženja da uopšte nismo uznati ja se nadam da je zaista i zaostale učestnike bilo korisno jer iako nismo ti koji radi u ovom bilu posledali uvijek uvijek ima nešto i uvo je nešto na čemu bim vosim hercegovani defetino trebali da krenemo da radimo pogotovo kad se radi o statisti, rodnoj statisti prekupljanj ovih podataka a drugačija je zaista ne vidim kako bi smo mogli napratiti taj neki napredak toliko od mene ne znam da li kod ovdje oželila nešto dodati Hvala li je pošto da ste mi dali riječ žel bih samo naglasiti ponovom možda zašto je važno raditi na integraciji prizme u socijalnoj jednakosti u izvadi strategije za okoliš ako to ne uradimo onda dolazimo u rizik da i jednostavno zanimarimo neke odključnih problema vezani za okoliš i onda nećemo biti u mogučnosti dan na pravi način riješavam, mislim da je to važno uraditi ne samo iz etičkih razloga i razmišlenja o danjem razvoju svih grupa i podašci ugroženim grupama već mislim i za efektivnu implementaciju samih mjera vezani za okoliš veoma je važno razmišljati i o implikacijama okolišnih mjera koja namjerava imenivati, dakle moramo razmišljati o posedicama novih mjera programa na različite grupe možemo sporiti nove mogučnosti za une grupe koje su na i ugroženije ili koje su u najlošijem položaju možda možemo misliti nove mjere koje mogu umaniti negativne efekte samog funkcioniranja u proštih isporiti stiglo još pitanja dok imamo vreme na avu ima još par minuta može se ostacaj, mislim nadan se da ni nijučosnice neći imati ništa protivil imamo jedno pitanje anonimno popisano po danu anonimni učosnik šta su po vašoj mišljenju rizici za okoliš i za ljude u koliku perspektive, društvene jednakosti ne bude integricana imate vezana za okoliš zpomenka sadmira ako bi bi željeli pošto meni ako dijelu je više to za vas i za kiku il malo se tiče se politika a posje toga ako budemo vremena možda ja sminkam da nas ikratko obratim Evo jače se uključite znači koliko ne bude uključena ta perspektiva ja stvarno ne imam s druge strane ako ne iskošli da je princip jednostavno nećemo gvitim i uskočeni sa zahtim na evropski ljudi znači nema ni vlaska u evropsku ljudu tjednostavno to pitanje je kao da pitanje da ne moguć razvoj bez žena znači nije moguće nije moguć održiv razvoj bez uključivanja rodne perspektive jer ona samo donosi korist donosi korist uključena cijelvoj zajedac ne samo ženom uključivanja rodne perspektive zapravo podrazumjeva uključivanje interesa i žena i uškana sam napravi način kombinaciju ti znajna i veštila mi znamu da mi svi povzite da jemu razlišta razlišta bih se znanja i neznanja u toj nekoj sineriji dolazimo do pravih rješenja a ta prava rješenja mislim da sam a ta prava rješenja donosi veći korist evo s momenka žele nešto doda da vam se zahvagi na paži i smatram da je ovo bio većo koristam događaj ja spora od javlijem ja bi samo kratko orekla da mislim da smo mi već odgovorili na to pitanje u nekim segmentima i možda još da dodam i da se na dovežem na jednu od predhodnih diskusija da je stavljanje većeg broja stručnjaka iz razlištih oblasti jedan od najvećih izazova i da to možemo smatrati nekim vidom rješenja za određene izazova i potreškoće u uključivanju pitanja društvene jednakosti i rodniravno pravnosti u ovu oblast i z toga možda da potaknem na razmišlanje da je radna grupa 7 u kojoj učestvujemo i koja se zove upravljanje zašte životnje sredine možda nedovoljna i prevazila zi do dolovanje naše u unutar tje radne grupe možda neće biti dovoljno za sve ovo što smo danas čuli i po gotovu kontekstu primjera koje smo čuli u prezentacijama kolegica iz Srbije i da možda razmišamo o tome da određeni segmenti integracije treba da budu inkorporisani u ostalim radnim grupama kao što su grupe koje se bave pitanjem vode, zemljišta, buke hemijskog zagađenja i tako dalje pa malo da mi se ima. Ja smilka imali neki komentar konkretno na ovom nakon toga možemo isto u salidiju da vidim. Ja bi samo pro komentarisala odnosno vratila bi se novo prethodno pitanje isas ovo, dakle naše iskustvo pokazuje da bi se vraćemo na nedostatak podataka nedostatak podataka za agender analizu i za analizu vezana za socijalnu jednatos kako bi se posto na ostnovu tih nedostataka moglo i preseka i snimanja situacije snanja predvideti definisati ciljevi i mere aktivnosti u politično ovom sad načinalnom programu koji se izglačuje u Bosni i Hercegovini. Znači, ono što je jeste nedostatak podaci vezani za evidenciju, na primeru, o profesionalnim bolestima na radnom mestu, ali razvrstanim po polu i socijalnoj karti. Kad bi imali te podatke mislim da bi se taj deo aspljkta bez vednosti i zdravlje na radu bar kad je reč o hemikalijama te mere bi znatno dopil da se ti taj izlošenost, odnosno, rizici smanje. Druga preporuka jeste uključivanje ne samo ovih testiranja da se znači to je na tržištu što se proizvo datiče. Već pre svega bio monitoringa u kojem ajvanja pričala. Dakle, analiza uzoraka, krvi, urina, kose, majčenog mleka i tako da je da se vidi ne samo što imamo u proizvo, već kako su te opasne su prošla kroz organizam i šta mi je u stvari kakva je realna situacija i na ostavu toga onda predvide ti te mere sa smanjenje rizika. I to bi bio jedan aspekt tih hizas ova znači da se uzmu u obsjedne dostatak i podataka i da se onda kroz mere definišu a sa druge strane ono što je veoma važno jeste način adekvatne kanale komunikacije ka ciljnjim grupama socijalnom marginal, kako priči socijalnom marginalizovanim grupama. Znači, postoje pokuša i naročito na primer za marginali, za romskoj populaciju na deponijama zatim u heciklažnim tvorišćima, način koji su vrlo izloženi direktnom kontaktu opasti materijama bez ikak velične zašljite. Ali kako priči njima i ako imamo rezultati znači način koji je to kanal komunikaciji, jer prese igno što imaju smanjan i ograničan pristup zdravstveno i zaštiti, pa im je ugraženo zdravlja. Da nekažem o merama preventive zdravlja njima je smanja na mogućnosti informisanja. To je nešto na čemu onako bi svaki put kad završemo neku kampanju razmišljamo kako priči tim socijalnom marginalizovanim grupama. Ali komunikacije da to ne budu brašure šta sa brašuramo u romskom naselju da je mnogi ne znaju da čitaj. To je upravo to o čemu je doktor Kalidija spobinjala znači kako u svete tehničke podatke uključiti sociologe, psikologe ili pedagoge da se te poruk komunikologe da se te poruke stihnu tamo u stvari onima kojima su najviše namenje. Eto to ruk. Lidija, nešto za kraj želite nodate? Možda, na to zadnje pitanje vjezena koje je glavni mislim koje su o rizici mislim da neki glavnije rizike da ako ne uključimo da uključimo na jednakost onda ćemo sa politikama i mierama za štitu okoli što zapravo produbiti socijalne probleme. Na primer na področno obnovljivih izvara energije to se već na neki način događa jer obnovljive izvara energije postali su dosta popularni pa se svi više poduzeća odruč za to da prođe izugljena na obnovljive izvara energije. Ali problem je da ako mi istom postojećom strukturom samo promjenimo energijen zapravo mi ćemo produbiti socijalne probleme ljudi jer će produzeća još ovec zadržati tu nekom monopolizičnom poziciju prema ljudima i problemi koje ljudi danas imaju znači visoke cijene energije veliki dugovi prema energetstvim poduzećima metretiranje sa strane poduzeća da dobiju natrakte dugovi sviti problemi će se samo još produbiti i neće se rešravati. Zbog toga je jako važno da uključajemo tu komponento društvoj na jednakosti napr. na povedu da će obnovljivih izvara energije na taj način da i ljude koji ne mogu investirati u obnovljive izvara energije nekako uključajemo energetske zajernice koje se danas razvijaju i da im se da jednog opravom dostup do energije jednog opravom na cijene energije i tako dalje. Toliko na kratko. Hvala vam puno. Hvala vam svima. Ja ne znam, verovatno ste mogli da vidite i u Q&A sekciji i u chatu da smo imali refleksija od usno komentara, od naši penelista, vidim gospodža Danojeviće pisalo u chatu naš ekspert Borslav Malinjevće to u radio isto u Q&A sekciji kao još par ljudi ja samo ješ jednom da se zahvalim svima na vremenu i prostoru na vašu stručima analizama koje ste nam ponudili i da kažem da nam je stvarno velika čast u S&I da radimo na ovom i da nastavimo da radimo detaljnije kako projekati i protiče i ulozimo u druge svere u počel smo ovdje sa ovom temom ali naravno i ostane teme želimo da pokrijemo kroz ovu prizmu ovu jedan jako bitan segment je novi ali bitan je tekovine odnosno poruke koje mi danas ovdje šalijemo i ove tekovine ja bi reka one su srži u enovi ciljeva za održivi razvoj evropske zelene agende za razvoj u jedinnih natija znači ono što mi pokušavamo da stavimo UESAP strategiju su neke univerzani globalni trendovi i norme koji se nadam da postače i dio zakonske tekovne akcijono plana u BH osim naši paneli stavio da se zahvalim našim kolegama kolegacama, lokalnim partnerama na diri i senki iz enovi takođe i kolegama iz proeventa koji su zašluzila u svu tehničku podršku koja je stvarno fenomenalna ali takođe i Brankici i LH runi na prevodima i što nas trpe kad gutamo riječi i brzo govorimo svaka im čast ali koji su uklučeni u projeka Direktno i Direktno članovi radni grupa videli o hrabru i aktivno učestvoj u svojim radnim grupama da li je ostavite nas pratite na našem websiteu www.srb i na Facebook grupi koja mora miša jako aktivna pa ko nije člana ima Facebook ja prepreplužio se pratio tu u mi redovom na stavljamo sve informacije hvala još jednom vi vaši bližni, ovo neko nemelo i teško vreme sa covidom ali ponadam se da vaksinacijom kako tako na Balkanu i u Evropiji, u svijetu da će nam biti bolje pa uskoro možda par mi sve se vidimo svi negdje u živo hvala još jednom prijatno i ugodan danom žemu