 Her kommer et stykke dansk kulturhistorie. Jeg er altså ikke den gode mand, men det manden går med. Ja, Jacob, hvad er det, du kommer med der? Det er en klump fra et bispe-lokum fra 1600-tallet. Med andre ord, en over 300 år gammel lort. Klumpen, som den kaldes i daglig tale, er fundet i en latrinekasse under nedrevningen af den gamle bispegård i Aalborg tilbage i 1937. Men hvorfor skulle sådan en klump nu være interessant? Mest interessante opdannelse, vi har gjort, det er det forhold, at vi her kan komme helt tæt på kostplanen og den daglige forbrug af fødevarer og luksusprodukter i en hushållning i 1600-tallet standmark. Først se en vinde, du kan her i årfladen. Det synes jeg er interessant. Det er jo sjovt. Ja, det er slet ikke så lidt. Forskerne på Moskårmuseum har gradet frem i den velbevejede bispeklump. Men langt største delen af det, der var en i klumpen, det var resten af det, han havde spist. Det, der var mest af i klumpen, det var sådan nogle ting, som jordbær var der meget af. Reps, solbær og hindebær, korbær. Hvad er det kissebær, eller hvad er det for nogle af dem der? Jeg tager altså altså et billede af en tæmlig bærglad ejermand, men også en ejermand med internationale forbindelser. Ud over de der hjemlige arter, så har det jo også været mere eller mindre sikkert importeret arter, og det er jo rigtig, rigtig spændende. Der har for eksempel været sådan noget som fim og vindru, som man kan dyrke hjemme, men man har også været importeret. Ud over det, så er der jo fundet en egentlig peberkorn, som man jo selvfølgelig har importeret fra Indien. Men hvordan i alverden havner importeret luksusvare, som finere og peber, i en klart afføring i Aalborg? Det, som klumpen kan fortælle os om madvandens kost og spisevandere i Aalborg og Nordeleland, på det her tidspunkt, det er, at de her nye exotiske vare, altså peber, Korea for Asien, finere, der også kom fra udlandet. Det er primært hvad var, som betilført byen og forhandelig byen af udlændinge, vandten vi taler, holdandske urdekrammer, eller som i det her tilfælde byens tyske apotekere, Johans Fredrik Friedenreich. Det der med, at det er sådan andet en sammenklump, det kunne i hvert fald tyde på lige præcis det her af en lort. Ja, altså for én person. Se nu nærmere ved os for alverdespændende. Kan vi med en viss sandsynlighed udpeje selveste ejermanden til klumpen fra Aalborg? Næsten alle andre lignende og velbevarede fund stammer fra fælles køkkenmødinger. Men i det her tilfælde har vi altså gør med efterlandskaberne i et helt specifikt lokom. Jeg har en forestilling om, at klumpens ejermand, om man vil, det er biskobjens birkerud. Og det bygger jeg på den antalelse, at der er fundet raster af bogvede i klumpen. Netop bogvede grød, bogvede vælling, bogvede pannekær, det var allerede her i 16-talet kendt som fynske specialiteter, og biskabjens birkerud var netop født og opvokset på fyn, og levede fangst her næsten de første 20 års liv.