 Nordiska klimat- och luftutmaningar, och ett exempel på det är det här Nordic Green to Skade, som vi ska få höra mer om alldeles strax. Den nordiska samarbetet är ju såväl politiskt, ekonomiskt och kulturellt, och det är en viktig medspelare till europeisk och internationellt samarbete. Nordiska ministrådet verkar för att lyfta fram nordiska värderingar och intressen i världen. Under de senaste åren har också de nordiska länderna visat att det är möjligt att förena ekonomisk utveckling med minskande ursläpp av växthusgaser. Många lösningar finns redan i de nordiska länderna. De är tekniskt genomförbara och de är möjlighet att skala upp i andra städer, länder och regioner, och det här är ju väldigt viktigt. Palisartalet var en viktig visstap för de globala ansträngningarna att minska klimatföräntningarna. Men för att övinskommels att begränsa uppvärmningen om jordens medenten temperatur ska bli någon verklighet så krävs det att världens länder genomför offensiva planer på utsläpp till minstningar. Och då vet vi att de ambitioner som hittills har presenterats inom ramen för klimatkommissionen innebär temperaturövningar som är de mer än två grader. Det finns ett behov av att skala upp. Och en stor utmaning är ju alltså hur minskar vi detta gap mellan Målen och det utvecklingsbård vi nu är på. Och den här nordiska British Scale-rapporten ger ju då många förslag på hur många länder skulle kunna ta de här aspegen mot en kodets små utveckling. Genom att då precis som jag nu sa skala upp fungerande nordiska klimatlösningar till ett globalt sammanhang. Norden är ju opinionär för många klimateffektiva lösningar. Och det finns exempel som jordvärme på island elbilarna som byggs ut i väldigt stor skala i Norge. I Sverige har vi exempelvis på sinfria kraft, biokraftar med verk. Och välbyggt fjärrvärme kopplat till det som en lösning att skala upp i andra delar av världen. Varför sig så är de nordiska länderna små vad det gäller befolkning och ekonomi. Men tillsammans så är vi ju faktiskt världens ämste största ekonomi. Och vi valde den högsta redan standarden i världen. Samtidigt så kan det så att det inte finns en anledning att skryta när vi har det här fetan. Målet om en och en halv till två graders maximala uppvärmning sätter oss superklok. Vårt nekologiska fototryck i Norden är nämligen väldigt stort. Och därför är det också viktigt att vi måste låta oss bli inspirerad av varandras lösningar i vår egen färg mot klimatsmak och ekologisk effektivt samhälle. Och med de nya globala hållbarhetsmålen har gällas 2030 som FN har antagit så kanske det också så att vi som logiska länder måste börja se oss själva som utvecklingsländer. Skreddarslända lösningar och tydliga projuterningar behövs för att de logiska länderna ska blomstra med minsta möjliga god musik i Sverige. För svensk del så har vi ju miljön mot sprängning i underlag som kom förra året. Vi har en sjukpartiöveränskapelse om klimatmålen och klimatpolitiska ramverket. Och framöver så kläder i samling även till uppskalning av åtgärder och styrmedel. Och det är min fast uppfattning att vi ökar chansen till framgång att hitta de här rätta kombinationerna utav en hållbar klimatpolitik när länder arbetar tillsammans på regionalt så väl som globalt mål. På nordisk nivå har logiska ministerrådet nytt avslutat program för grön tillväxt byggt den här solida basen för innovativa och gröna lösningar. Den handlisade projekt som fokuserade påtringar av plast och textilier att det skulle kunna skapa 4 000 nya jobb. Nya gröna jobb. Analysen kring subventioner och fossila bränslen och hur de kan fasas ut. I utvecklingsnämnden framför allt har länat avtryck internationellt och kommer att fällas upp av ytterligare initiativ under de logiska statsministererna. Under 2017 så kommer det nya statsministerinitiativet att fokusera på logiska lösningar och globala utmaningar. Insatsen ska välja gemensamma logiska initiativ som till möteskåd internationella efterfrågan på innovativa samhällslösningar inom området där faktiskt de logiska länderna har spetskompetens. Samn logiska plackarpsprojekt kommer att rätta ankare inom allt från miljö, klimat, energiområdet, områdbara städer till insatser kring logiskt mat, välfärdslösningar och de logiska jämställdhetsmodeller. Med den här ambitiösa målsättningen så sätter vi också press på att vi ska då fram till innovativa resultat. Därför tycker jag att det här logiska Green to scale projektets optimistiska utgångspunkt att fokusera på klimatlösningar som redan finns och fungerar är ett väldigt viktigt och uppskattat sätt att ta sig an det här. Det är det exempel som vi behöver för att driva utveckling i hela Norden och få stödja andra regioner i världen. Så jag vill tacka organisationerna bakom Green to scale, Citra, Stockholm Environment Institute, Cisero, Concito och Islans universitet för den inspirationen som de ger oss. Och vi ser fram emot ytterligare konstruktiv och framåtblickande initiativ från de här aktörerna och att erfarenheter och lösningar att dela med oss i logan och resten av världen. Och med det då så får jag hälsa er alla välkomna till dagens event. Och det ska bli väldigt spännande att höra mer om Nordic Green to scale. Tack så mycket. Tack så mycket Lej, tack! Eva Krutmej heter jag och ganska var er moderator idag. Och eftersom jag brinner för det här med kommunikation så känner jag också att det är viktigt att ni när ni sitter här en del av det som händer här. Så är det någonting de inte förstår if there's something they don't understand, they might show that during the presentation and we will have a discussion afterwards. Vi kommer att ha en diskussion efteråt också på svenska med en panel, för ni vet det är ju så här man bjuder in någon som pratar och sen har man en panel. Och panelen idag är faktiskt inte vilken som helst. Det är en fantastiskt fin och bra blandning av kompetenser för det är väl det som behövs nu, som Lej sa, lösningarna finns här. Vi vill nog kunna tänka så här optimistiskt i dagens dystra tider. Det finns lösningar. Så den stora frågan nu blir ju hur. Hur gör vi detta? Och då finns det ju tyvärr en del hinder på vägen. Annars skulle vi redan vara gjort. Så vi ska fokusera lite på hinder, men vi ska fokusera framför allt på lösningar. Då vill jag hälsa välkommen vår huvudtalare. Och jag ska nu switcha till engelska. Jag hoppas att det är okej. Välkomna Oras Tynkinen. Han är senare vissare av Citra. Och det är en senare vissare. Det är att ge vissare till människor som kanske är choosea mellan två eller många väldigt olika pass. Och vad är det bästa man som kan ha i sådana situationer? Du ska ha en bakgrund i akademi. Du ska ha en bakgrund kanske i politik. Och du ska stända med båda djur. Och det är vad Oras Tynkinen gör. Han är politiker i Finland. Han har en akademisk bakgrund i kommunikationen. Så det ger oss våra förhållanden idag. Han är här och han är på sin tur områden att berätta om det här fantastiska rapporten. Välkommen Oras. Jag hoppas att jag inte blir nervös nu med det. Nej, inte på alla. Du är här med färre idag. Har du tidigare tidigare tidigare tidigare tidigare? Ja, jag tidigare tidigare. Det var en bättre chans att göra än att ta avkläder. Det dependerar. Det dependerar. Jag försökte där. Tack för dig. Du kan aldrig ansöka en simpla ansvar från en expert. Du är väldigt välkommen. Tack så jättemycket Eva och Leif. Det är väldigt trevligt att vara här i Stockholm idag. Eva sa att vi har haft en riktig nudisturne. Jag har just kommit tillbaka från Island. Och som Eva också sa, att jag har varit gränsad av att skriva till engelska. Det hjälper min liv ganska lite. Och jag hoppas att det också hjälper mig att öppna och presentera resultatet i en mer akurat färg. Och jag tror att det också är hjälpigt för dig. Green to scale projekt. Varför har vi launchat den här projektet i första plats? Vi hade en väldigt simpla fråga i minst. Det var hur långt kunde världen gå? Sämt med vad vi vet och vad vi har. Hur mycket kunde vi reducera emissions? Sämt med att skala upp solutierna som är där och har varit sämre i några landar. Och vi ville också ha en ännu mer specifikt förutsättning. Det var att limitera oss till skala upp solutierna på 2030 i andra landar, bara till exempel i några landar som har gjort det idag. Så, basically, these solutions must be very much realistic if some countries have already implemented them. And then we just wanted to know what we could do if other countries followed and catched up. Now, we did a similar exercise already a little more than a year ago looking at 17 global or international solutions from various different countries from China, the United States or Germany, Japan. And what we found out was very inspiring. Scaling up these 17 existing solutions to other countries could deliver emission reductions that would equal about a quarter of world's emissions today. So we are talking about very significant emission reductions simply using existing solutions and only applying them to the extent that some countries have already done by today. And that was not the only thing we found. We also realized that scaling up these solutions is much more affordable than many people tend to think. We found out that the cost at most using the most pessimistic assumptions of scaling up these 17 solutions would be around perhaps one-fifth of how much the world uses in direct fossil fuel subsidies today. So clearly that must be affordable. If we can afford to spend huge amounts on fossil fuel subsidies we should be able to afford to divert a fraction of those subsidies to finance these low carbon solutions. Now what we did this time was to focus on Nordic low carbon solutions. We looked at 15 solutions from five different Nordic countries and Eva already, no he was actually Leif who said what the institutions that were involved in this project were. In Sweden we would of course very much like to thank Stockholm Environment Institute, obviously one of the most prestigious well-known institutions in this field, not only in Nordic countries but internationally and of course the Nordic Council of Ministers for kindly providing the funding to make this project happen. 15 Nordic solutions, what did we find out by analysing those? Well, we found out by that by scaling up these 15 solutions to comparable countries in other parts of the world we could cut global emissions by about four gigatons and for those of you who don't work with gigatons and megatons on a daily basis that is basically equal to the combined annual emissions of the whole European Union today. So very significant emission reductions, simply using a fraction of the solutions we know today. We looked at solutions from five different sectors from energy, industry, transport, buildings and households and agriculture and forests. And as you can see in this graph here, energy sector at least in this case and in this study seems to deliver the largest emission reductions. But we also have solutions for all other key sectors, all other key contributors of emissions. So the solutions are very varied and they are available for basically all important sectors. Again, I think what strikes me most as a former policymaker is how affordable these solutions actually are. Remember we could cut emissions by as much as the whole European Union produces and we could do that at the cost of just nine days of fossil fuel subsidy spending today. Clearly we can afford that. It's not a question of money as much as it is about policy, as it is about leadership, as it is about vision. And these figures about the costs of, excuse me, scaling up these solutions do not take into account the various core benefits these solutions can provide to people and the environment. We know for instance that whenever we cut fossil fuel use, we usually also at the same time can cut harmful air pollutants. And when we cut those air pollutants, it means that people are healthier and it means that we have to pay less for healthcare costs. None of these benefits are included in the cost figures we presented. So if those were actually factored in, these solutions would become even more affordable and attractive even on a financial basis. I mentioned that we looked at 15 solutions from five different sectors. And now you can also see that some of these solutions tend to be quite a bit more promising in terms of reducing emissions than some others. In particular in our study and using the approach we chose for the study combined heat and power production seems to be very promising. And I was advised that I should say that it's Kraftwärme in Swedish in case this English term is not so commonly used. But there are also many other solutions that seem to be delivering quite large emission reductions. Onshore wind power, manual management, biofuels in transport, energy efficiency in buildings and some others. I think what might catch your attention is that you also have quite a lot of heat pumps that don't seem to deliver very large emission reductions at all. And some of them might actually be quite surprising because you've been reading news stories, you've been reading headlines about let's say electric vehicles or offshore wind or heat pumps in the case of Sweden. Why do they not seem so promising at all in this study? I'm going to come back to that. You might want to know that we looked at five different Swedish cases for these 15 solutions. Offshore wind, no sorry that should be onshore wind, I'm on the wrong line. Onshore wind, low carbon energy in industry, biofuels in transport, energy efficiency in buildings and residential heat pumps, obviously Sweden being well known for that. You also see some other flags there. We wanted to be very Nordic so some of these solutions we actually did not limit ourselves only looking at the case of Sweden but actually compared different Nordic countries. So for instance onshore wind, obviously everyone knows that Denmark is another Nordic country that has been doing tremendously well in investing in wind. Biofuels in transport, Sweden, a very good job, Finland, pretty good job as well. So we wanted to look at these different cases for our study. Now, why do the potentials for some of these solutions seem so small? It is a direct result of the methodology and the approach we chose. Just to remind you that we only scale up these solutions to comparable countries and what comparable countries means is of course different from one solution to another. For instance when we looked at using biomass for energy production we wanted to look at countries that have large enough sustainable biomass resources. So we actually ended up scaling up the solution only to three countries out of god knows how many 200 countries in the world. And of course that limits the potential. If you actually extended the solution to a larger number of countries you would get larger emission reductions as well. We only looked at the potential if other countries caught up with Finnish, sorry Nordic countries and the level Nordic countries have achieved today. But we of course know that the Nordic countries and other countries are not going to stop at where we are today. They are going to go further and they will need to go further in implementing many of these solutions. So the potential is going to be larger than the one we identified. And we also wanted to make sure that what we study is only on top the kind of added value compared with what is going to happen anyway. So we only looked at the potential on top of a baseline scenario as people say when they make scenarios. To make this a bit more concrete let's look at one concrete case. That is the electric vehicles. For electric vehicles we looked at how Norway has been able to introduce very large numbers of electric vehicles in a very short time. And the potential is quite small as you saw in the previous graphs. But we only looked at private cars. If we included also vans, if we included buses, trucks perhaps then the potential of course would be larger. So that's one factor limiting the potential in this particular case. Electric vehicles are still fairly expensive. The prices are going to come down, they have already come down. But if you today wanted to buy an electric vehicle that's not really a solution that is easily approachable for many poorer countries. So we limited the application of electric vehicles only to wealthy countries. In the future we know that many emerging economies will also start using electric vehicles and that will make the potential larger than the one we identified in our study. Electric vehicles obviously use electricity and the emission reduction potential is dependent on how that electricity is produced. In the future countries will have to decarbonise their electricity production and as they do that the potential of using electric vehicles or using emissions grows at the same time. And finally while Norway has been tremendously successful in introducing electric vehicles I think the most recent data we used for our study was that one in four new sold cars in Norway is either a full electric vehicle or a plug in hybrid. Tremendous success. But countries can and countries will have to go further than that. By 2030 we will see Norway and probably many other countries achieving even higher penetrations of electric vehicles and again the full potential will be larger thanks to that. I said that these solutions are surprisingly affordable. However I should note that there is quite a lot of variability between these different solutions and their prices. Some of these solutions seem to come with a price tag. You have to pay a little extra to implement these solutions. In our study the biggest cost would come from implementing onshore wind why that is the case is a bit longer story we can come back to that a bit later if you want. But then on the other hand you have all these solutions that would actually save money so you reduce emissions and at the same time you actually get more money back and what is common to most of these money saving solutions is that they are also energy saving solutions at the same time. When you improve energy efficiency you need less energy you have to pay less for your energy and then of course you get savings and putting all these costs together the cost and the savings that is how we came up with the total net figure for implementing all these solutions. I think it was Eva who referred to the barriers before. If these solutions are indeed so promising attractive affordable why are they not being implemented at larger scale already and the reason is barriers. There are various barriers slowing down the deployment of these solutions and the barriers they are of course different from one solution to another and from one country to another. But some of these barriers are quite common to many countries and many solutions. For instance many of these solutions do require a fairly large upfront investment. If you build a wind power project you'll first have to well quite literally build the wind power plant and you have to pay for that cost immediately. You will get savings over time because they will be producing electricity for another 30 40 years and the fuel wind is free so you save money but you'll have to pay first to get those wind power plants are built. And not all countries have that type of capital available to invest in those projects. If you go to poorer countries in Africa they might be very much interested in wind power and other renewable energy sources but they don't necessarily have the financing to do that. Another fairly common barrier is simply lack of awareness. If you and I am a policy maker used to be a policy maker myself. If you go and talk to policy makers they don't always have the most up to date information about the potential and promise of these different solutions. If you look at how the price of solar power has plummeted in the past five years or if you look at how wind power has been getting cheaper and cheaper essentially every year if you look at the declining costs of batteries for energy storage and electric vehicles. If you have only three or five years old data at your disposal and you make policy decisions based on that old outdated data you're going to come to very different conclusions and that is why we are spreading this information about these solutions. That is why we are organizing these events and that is why we came up with this report. We want to help policy makers, decision makers everywhere to use more up to date information and to fully realize how promising these solutions actually are. The good news is that we can remove these barriers and we know that simply because some countries have already done that. The 15 cases we look at in our study prove that there are various ways to remove these barriers. I think the most commonly quoted solution or tool at every single climate seminar I've ever attended is probably pricing carbon and that is really key to introduce the right incentives to make these low carbon investments and to use these low carbon solutions. In Nordic countries we operate under the EU emissions trading system. We have been forerunners internationally introducing different carbon taxes but if you look at the levels of let's say the emission allowances on the EU emissions trading market today it's quite obvious that the incentive to reduce emissions is not strong enough yet. So we need to make those incentives stronger and there are of course many other tools and you can read more about those in the report. Now to conclude this report and the previous report we released about one year ago do show that we have a wide range of existing proven low carbon solutions available for different types of countries and for different sectors. Scaling up these solutions would cut global emissions significantly taking us very much closer to bridging the emissions gap that we need to do to meet the targets set in the Paris agreement. I would say surprisingly affordable and they would deliver many co-benefits to people and the environment so they make a whole lot of sense. We have various barriers that make it more difficult to introduce these solutions but these barriers can be removed if we learn from the successes of countries that have already done so and if we learn from each other like I think Leif said earlier and that I think is one very promising part of Nordic cooperation we can learn from each other. I would like to end here but leave you with two questions you can perhaps think about. The first question is what can a country like Sweden do to make sure that these and other existing low carbon solutions are scaled up internationally to as many countries as possible and as fast as possible. And the second question is do you think there is something Sweden can learn from other Nordic countries and other countries internationally when trying to figure out how to reduce emissions domestically here. Is there something you could learn from other countries and that's what I would like to end. Thank you very much. Do you mind staying just a couple of minutes. I was just thinking there might be a question. If you have any questions on the presentations please. It was very easy to understand. Yes please. A top three list would be even better than a top 15. What's your favorites. I think the short answer and I know it's not going to make you happy is that all countries have to choose themselves. It's up to you guys here in Sweden to decide which of the solutions you want to focus on to the extent. What we try to do in our project is to present the portfolio of different solutions and the pros and cons pluses and minuses and then when you come to different countries you can have a look at these solutions and then you can go like electric vehicles let's do that. Having said that internationally obviously decarbonizing energy production is really the key as we know that is the primary driver of climate change. Cutting might not be the appropriate word for this reducing deforestation internationally. Those are the solutions we looked at also in our previous study. You can find that online. And then when you go to different countries you will find different solutions attractive. I just came back from Iceland that has a fully decarbonized energy production system already. So it's not of much use to go and tell them that OK look at Sweden and how they have been building wind power. They will not be very interested in that but their transport system is very polluting. So in a country like Iceland the focus would have to be on the transport sector and some other sectors as well that is industry and agriculture. So it really depends on the country and I think you are the experts when it comes to finding the right solutions for the circumstances. In Sweden. Since you put two questions to us and the first one was what's in it for us in Sweden to be able to scale up internationally. In what solution do we believe most. So while the panel is coming up I would like you to talk to each other a bit just talk to your neighbor and discuss what you've just heard. And let's see if I can get one or two ideas from you later on. But first of all a big hand again to Aras. Thank you very much. And please come up. So I welcome up the panel and let you guys talk for two minutes. Ska vi se. Ja. Ja jag förstår. Kan du hjälpa till med den tror du om du tänkte att det är kul att få dem då. Då kära vänner ska vi. Strax kom ihåg några frågor för jag kommer strax tillbaka till er eller kommentarer. Nu vill jag introducera vår panel idag och jag tror jag börjar längst bort. För då har vi Ilka från Dalvik som är analytiker på tillväxtanalys. Vad gör tillväxtanalys. Tillväxtanalys är en väldigt liten myndighet som ligger direkt under näringsdepartementet och vi analyserar svensk tillväxtpolitik. Och kommer med kritik och goda råd till våra uppdragsgivare. När det gäller liksom olika områden. Själv jobbar jag med näringslivets gröna omställning tillsammans med några kollegor där. Men vi tittar även på högre utbildning, internationalisering och digitalisering. Och du var en bakgrund på energi myndigheten. Ja, jag är faktiskt känsledigt härifrån. Känsledigt från Erik Brandsman som är generaldirektör på energi myndigheten. Du var ju ett väldigt brett fokus när du tittar på energifrågor. Och ni har precis också kommit ut med den här rapporten om fyra scenarier. Vill du säga något kort om vad ni fokuserar på just nu innan vi går vidare med den här diskussionen? Ja, gud. Kort. Varför värm upp rösten? Tack för inbjudan. Jättekul att vara här. Och får jag konstatera att sen jag började jobba med den här frågorna som generaldirektör har panelerna ändrat sammanställning. Och det glädjer mig väldigt mycket att vara här just på det här. Det är också till exempel att jag nu är den enda manliga generaldirektören kvar. Du vet, jag noterade inte ens. Nej, precis. Men vi har ju fyra kolleger. Det är också bra. Det är jättebra. Jag introducerar det, för att det är en omställning som pågår. Och det är det vi jobbar med. Den omställningen i energisektorn. Vi har nu en energi- och förändskomst som hjälper er att steg på vägen. Och den stor utmaningen nu är transportsektorn. Vi är verkligen mitt i en stor omställning av hela samhället. Såna här klargörande rapporter känns rätt sköna ibland. Får liksom en lista. De här 15 lösningarna har vi tittat på. Nu ska vi gå vidare till Katarina Nystedt Ringborg. Du är ju engagerad i globala utmaning. Du är viss ordförande där. Du har en lång bakgrund i näringslivet. Du har bland annat varit vd för Swedish Water. Och du rådgivare åt IAA. Som är det internationella energiorganet. Du kom precis från Paris i morse eller går kväll. Och så har du rygskott så du sitter ner. Vi har Special Treatment. Vill du säga lite kort vad dina dagar består i? Jag vet att du är lite av en affärsengel. Jag har ju också en bakgrund i industrin. I många år har jag jobbat med anledningsförsäljning. Men en stor del av min tid idag går åt till att investera egna och andras pengar i små, så kallade startups. Alltså små teknik är inte just i såddant fas, men väldigt tidig fas för venture capital fasen. Där är fortfarande väldigt skakigt. Och det är hög risk. Men med bolag med vast teknik i tidig fas. Det handlar bara om för nu bara energi och effektivisering. Det jobbar jag mycket med. Det är jätteroligt att du här. Du är chef för samhällskontakter på Fortum. Det måste ju vara det viktigaste jobbet på Fortum. Det handlar ju väldigt mycket om att desanalysera omvärlden och ge strategiska råd till ledningen kan vi säga. Samtidigt som också följa vad som händer och jävelvis också försöka få fram vad är det som är för typ av politik. Politik och policy som gör att vi som investerare i ett energibolag kan gå in och göra det. Där tycker jag det är viktigt och jag kommer återkomma till det här med hur viktigt regelverket är och politikerna. Jättebra. Jag har bett de här fyra att börja med en par minuter med regnade flexioner. Då fokuserar jag just på vad kan vi i Sverige lära oss av det här. Hur skulle vi kunna bidra till att sprida det här från svensk håll. Men naturligtvis handlar det också om vad vi kan lära av de andra nordiska länderna. Men ganska fria 2-3 minuter först. Jag tänkte börja med Katarina. Jag tycker det är intressant det här med nordiskt samarbete och nordiska lösningar. Vi har ju rätt ofta att vi ligger långt före. Vi är duktiga på de här ormarådarna. Men jag skulle vilja problematisera lite lite utifrån din utgångspunkt. Stämmer det? Hur är det egentligen? Det är ju riktigt att de nordiska länderna ligger ganska mycket före. Övriga EU-länder när det gäller den så kallade avkarboniseringen av kraftsektorn. Det konstaterades då i en studie förra året. En gemensam studie av nordisk energiforskning och IA där man konstaterade att det förhåller sig på det sättet. Det innebär ju inte att Norden inte har några utmaningar kvar. Men det innebär att de här utmaningarna ser lite annorlunda ut. Att vi kan sätta andra mål och kanske har möjlighet att nå dem snabbare. Jag tror att det är viktigt, du pratade om målsättning tidigare. Jag tror att det är viktigt när man är i en sån här utvecklingsprocess. När man sätter mål är man konsekvent och att den ena handen vet att det är vad den andra gör. I Sverige nu har vi haft energikommissionen som har satt upp målet. Att vi ska ha noll fossila utsläpp på 2040. Sen har vi miljömålsberedningen. Den överenskommelsen som går ut på att Sverige ska ha netto noll utsläpp 2045. Inklusiven metan och lossgas. EU har fastställd mål för 2030 som vi alla vet. 27 % av energi ska vara förnuvar. Och så har vi Paris-avtalet som Sverige har kommittat sig för. Och därmed så har vi också givit några slags grönt ljus eller ok. För att göra allvarliga försök att dra sig ner åt 1,5 och inte stanna på två grader. Paris-avtalet blev ju starkare än EU-avtalet får man säga. EU-avtalet går ju mindre långt än både energikommissionens mål och miljömål. Men de här tre, alltså energikommissionen, miljömålsberedningen och Paris, de är kompatibla och matchar varandra. Och det är väldigt bra. Men eftersom Norden ligger så att säga 25 år före den övriga utvecklingen inom kraftsektorn. Så betyder ju det att i Sverige så bör vi fokusera precis som Erik sa på energi, på transportsektorn och på industrisektorn. Och det här innebär ju bland annat att ett av de här målen som stod på din lista, förnybara biodrivmedel, den utvecklingen kommer att spela en väldigt stor roll. Där har ju Sverige och Finland, tror jag, i det nordiska samarbetet en särställning. Det är viktigt att vi samarbetar och det är viktigt att vi håller ihop i arbetet. Och det gäller ju kanske då framför allt att få fram de här nya drivmedlerna som ännu inte är riktigt kommersiella, svartluten, groten och så att säga talloljan och all de här grejerna. Och det kommer att behövas klokka stödsystem för att få det på rull. Vi kan inte bara ha kvar vårt gamla med koldioxidbeskattning, eftersom det kommer att finnas ett obligatorium och då måste man omformuleras att säga det stödsystemet på något sätt. Och sen så handlar det också om både när det gäller massa bruken och på raffinader i sidan, så innebär det att det måste byggas demonstrationsanläggningar. Där har Sverige traditionellt en, ja det fanns ju med på din lista också, det är en stor upfront investering och när det gäller labbskala och man är i labb så brukar det ofta vara enklar i Sverige. Men stora demonstrationsanläggningar traditionellt svårt. Och det här kommer att bli jätteviktigt för att vi ska klara våra mål, att vi får fram de här drivmedlerna. Var det något mer jättetydligt det här kan vi göra nu, det man läggningar är ensam? Ja, både stödsystemen och de man läggningarna är ju, det handlar om de drivmedlerna. Sen så bara väldigt kort och eftersom vi rör oss då lite granna på skogsidan så har vi ju den här fortsatt elefanten i rummet. Som är närvarande i så många sammanhang. Vilken tänker du på? Jo, då tänker jag på skogens kålbindning som ju då är rätt. Berätta varför det är så känsligt. Ja, det är ju känsligt helt enkelt därför att de nordiska länderna har en syn i den här frågan. Söder om Köpenhamn så råder det en annan uppfattning och framförallt i Bryssel då sova. Men hela det här är det två som det kallas på byråkrat varje gång. Där finns den här frågan inte ens nämnd. Det beror ju på att den är så. Vi tar med den också. Det här skapar stor osäkerhet och instabilitet. Vi vill ha investeringar och predictabilitet precis som du efterlust. Vi bollar till Erik eftersom vi bollar till dig nu. Vi har kommit in på det här med stödsystem. Vi har också hört de ekonomiska och politiska hindran. Men de ekonomiska hindran är ju faktiskt också någonting som blir väldigt tydligt här. Energipriset är en viktig spelare här. Jag skulle vilja höra lite hur du ser på den här rapporten utifrån vad vi faktiskt kan göra i Sverige. Vilka incitament som du skulle vilja se hur du kan verka för det från energi. Ja. Mina fria två, tre minuter. Du får inkludera den här frågan. Du inkluderar min fråga i dina två minuter. Det klarar du. Det börjar med en jätteintressant läsning, intressant rapport. Till stor del bekräftar en del saker som vi redan vet egentligen. Och det är ju huvudbudskapen av den här rapporten är att vi har ju så mycket på plats. Vi kan mycket. Det finns teknik och det finns ett systemtänk som gör att man kan åstadkomma väldigt mycket med medel. Nu får vi se hur mycket medel det är. Och sen har jag själv också alltid svårt för dem som direkt försöker sticka hål i sådana rapporter. Och säger det här stämmer inte, det här stämmer inte, så då kommer jag inte göra. Det här är två saker som jag skulle vilja lyfta fram. Och det ena är den diskussion om barriärer. Jag kommer tillbaka till det. Den andra är att vi har nu börjat tänka helhet. Inom energisektorn. Och jag börjar göra långsam det också inom transportsektorn. Och det ska vi inte tappa. Här har vi bara en lista av 15. Och det är jättebra. Varför sig är väldigt viktiga, men de måste passa in i en helhet också. Man kan inte bara säga, vi tar nu den här listan och kör det igång. För då får vi en komplexitet i ett energisystem och en transportsystem. Som har betydligt mer kostnader än vad vi ser här. Tänk på latinfrastruktur, hela transmissionsnätet som vi måste få till i Europa. För att få det här vinter på plats och så vidare. Biodrivmedel, det är gigantiska investeringar och de måste komma på plats. Och då kommer vi till barriärer och då har vi också redan nämnt. Det är priset på koldioxid på något sätt. Den är viktigt. Den andra är att marknaden måste komma igång på det här området. Och då kan man göra demonstrationsprojekt. Man måste minska risktröskan och man måste skapa någon slags långsiktigt perspektiv. Om vart är den här energitransportomställningen på väg. Och då kommer det igång. Det är helt övertygat om, det är bara en tidsfråga. Och det är den andra punkten, tidsaspekten i detta. Det här att göra det nu är jättebra. Men ta sin tid innan man gör en omställning i en sektor. Innan vi blir av med dieselbilarna och ersätter dem med elektriskt. Det går inte över natt. Så det är den perspektiv som vi måste ha med i detta också. Till barriärerna. Sturmedel, vi har en del sturmedel. Vi är i vår sturmedel till en stor grad också beroende på vad vår granna gör. Och det är så det ska vara. Vi kan inte alla gå åt den protectionistiska politiken. Som vi ser i vissa delar av äldre nu utvecklas. I EU har vi ett samarbete. Vi kämpar väldigt hårt för det här med biodrivmedel. Och att få det på plats på ett sätt som gör att vi faktiskt kan göra de här åtgärderna till viss del. Vi har ju priset för koldioxid, ETS-systemet. Vi har vår egna gemensamma system för främjar för nubar i Norden tillsammans med Norge än så länge. Det finns en del saker på väg, men det är mycket mer som behövs. Och det pekar det här rapporten också på. Det är väldigt bra att säga, här behövs ett ramverk som främjar den här utvecklingen. Och det är väldigt bra att ta med den också. Ja. Hur ser det ut mellan dina motsvarigheter i de andra nordiska länderna, till exempel? Träffas ni? Ja, vi träffas. Vi har en del gemensamt samarbete. Jag tycker också att det kan bli bättre. Det ska utvecklas. Jag tycker att vi ska ha en mer nordisk orienterat energipolitik, i stället av nationalpolitik. Vi ska ha också ett nordiskt tänk när det gäller hur vi har vår transmissionssystemet och hur vi bygger upp vår infrastruktur för biodrivmedel eller elektricitet inom transportsektorn. Ser du liksom en förskjutning från EU till Norden i alla de här frågorna? Jag tror inte att EU ser det så. Nej, men hur ser du det? Och hur ser du det från Norden? Jag tror att den enda sättet att driva fram de här sorters frågan är att säga, inom den nordiska regionen, så låt oss bara gå före och driva detta fram och jobba regionalt inom EU. Och då kommer det långsamt hakas på. En exempel är att vi har ett väldigt intressant projekt med ett antal akademiska institutioner och företag. Vi elektrifierat en del väg nära Gävle och Sandviken. Vi ska utveckla och det har en fantastisk potential i den här storleksordningen. Kostar mycket, men vi måste ändå driva på och se det vidare. Pratar nu diskussioner om hur vi kan skapa ett samarbete i nordisk nivå. Nästa vecka kommer Angela Merkel här på besök. Det här är ett sådant ämne. Här vill vi samarbeta med Sverige. Vi har gjort det här lilla sträcket, men Tyskland är mycket intresserat av detta och här ska vi samarbeta. De signalerna började långsom komma in i Europa och så tar det steg för steg vidare. Spännande. Ylka, när vi prades vid innan så var det också mycket det här med det nordiska samarbetet som du verkligen tror på. Hur olika länder i Norden också verkar kunna komplettera varandra på ett snyggt sätt. Vill du berätta lite? Jag är också väldigt glad att det har fått komma hit och tycker att den här rapporten inne i mycket hopp. Just mycket att man har tagit ett nordisk perspektiv på det hela och försökt verkligen hitta styrkammerordet i de olika länderna. Och visst stod du här sedan och sa att jag varje land land måste prioritera för sig själv vad man ska satsa på. Jag tycker absolut inte att det är rättväg att gå. Man kanske kan gå till sin kamera och fundera lite grann. Men sen måste man ändå söka det i kommunikation och kontakt med de andra nordiska länderna. För vi är små och vill vi göra ett avtryck så tycker jag att man kan också kombinera de här olika styrkammerorden. Jag kommer inte titta så mycket på de här teknologierna som jag förslagit nu. De är väldigt mogna teknologier vilket jag också tyckte var väldigt bra i den här rapporten. Att man utgår från väldigt konkreta exempel och lösningar som faktiskt finns tillgängliga. Men jag ser också ett enormt utvecklingspotential om man kan kombinera vissa av de här områden som ni har angett i den här rapporten. Ett exempel som vi nämnde är industrin och då har ni nämnt CCS som i Norge är väldigt bra på kål och gas. Sverige har utmaningar med cement och stålindustrin och där skulle jag hjälpa gärna vilja se att man försöker kombinera de här två stycken områden och se vad kan vi skapa tillsammans CCS för cementindustrin som vi kan bli bra på i Norden. Inte bara enbart nationella lösningar utan mer ett samarbete mellan länderna. Det är toppen bra och när det handlar om samarbeten då blir det också de här skillnaderna som bubblar upp ganska snabbt eller hur. Har du någon har du något bra exempel eller någon bra nåt bra råd till hur vi ännu smidigare ska kunna accelerera det här. Det är väl fortsatta samtal tror jag. Det är mycket mycket av det här fokus ligger just på teknologiska lösningar men det är oftast i samtal med varandra som man kan komma fram. Det är utformning av styrmedel. Subsidier som också har nämnt ska man ibland vara väldigt försiktiga med hur man utformar dem för energisystemet till exempel är ju komplext. Då börjar man skruva på ett ställe så kan det påverka på ibland inte helt som man har tänkt sig från början. Jag kan säkert inte börja att ta lite mer om sen också. Det där är ju komplext och det är säkert en hel del av psykologiska saker och det är en av de där hindren som jag tycker är också väldigt väldigt viktigt. Nu har den hamnat lite längre ner i listan och det är beteende förändringar och framför allt det här inställningen att man ibland inte vill ha nya lösningar. Och där tror jag att vi måste verkligen något inventerat lite också. Varför ska vi ta deras? Det här tyckte jag vägge två att jag hörde att det här ly hör ett helt lärare oss av andra också. Att vi inte kommer säga så här gör vi i Norden och nu ska alla göra som vi förbi så bra och duktiga på det här. Utan försöka också de länder som man har en ambition att exportera till vilka är deras förutsättningar. Och det är ibland inte bara pengar utan det kan vara helt andra skäl att förfolkningen motsätter sig i introduktionen av nya teknologier. Det är lite det som Erik gör med Angela Merkel. Är det någonting du reagerade på i rapporten eller som du till och med saknade eller hur läste du den? Jag läste den först och främst tyckte jag var väldigt rolig att läsa. Man blir glad. Det visar att som sagt och som vi har sagt det finns tekniker och vi i Norden ligger väldigt långt framme också. Det finns i andra studier än andra. Energy Council har rangat de olika länderna i världen. Där ligger Sverige, Danmark, Norge och Finland bland topp där man ser på total hållbarhet inom energisektorn. Det vill säga både det här med miljö, även energetrygghet och även välfärd. Så att vi ligger långt framme och då kan man ibland fundera på hur det kommer sig att vi har hamnat i. Då är det ju några tekniker där som har livs fram. Men då tycker jag och är lite viktigt att ta det till historien. För exempel kraftvärmen, det vill säga fjärrvärme har en av de tekniker som har störst potential i rapporten. Och jag blir faktiskt förvånad att det får så stora tal. Det var intressant. Det byggdes 50-60-talet, vi byggde ut fjärrvärmen. Det var gemensamma, de kommunerna som byggde det, enormt stora investeringar som krävs. Man ska börja gräva och lägga fjärrvärmer i rör. Det här krävs och att vi har ett kallt klimat och liknar vi har behov av det här så därför kan man göra det. Men här ser vi att det finns ett ökat intresse även i vissa europeiska städer åtminstone. Vi som bolag jobbar i Baltikum och även Polen. Där sker en upprustning och renovering av de här anläggningarna. Det finns enorma effektiviseringsmögligheter och potentialer. Man måste vara långsiktig då. Så jag skulle säga att ska det här kunna implementeras vidare i välda länder. Jag vet inte exakt vilka länder ni hade valt. Men då krävs det starka borgmästare. Eller så krävs det en stor industrisektor som är intresserad av att vi har en genensam energilösning. Och att man då är okej för det att samarbeta om energilösning och att se effektivitet. Det krävs vissa förutsättningar, det är inte bara så lätt att rulla ut utan det här är viktigt. Och här tycker jag att man ska ta med en kyla också, fjärrkyla. Det är någonting som efterfrågas i andra länder. Och här har vi också enorm erfarenhet faktiskt i Stockholm-trakten också. Ibland till och med de som har störst kyla-nät i världen. Det kanske är få som känner till. Jag känner inte till. Hur lär du dig någonting nytt idag? Det är jättebra bland annat. För att bara konkretisera ytterligare, det handlar t.ex. om datorhallar. Ja och datorhallar, precis. Och det tänkte jag just komma till. För här är ju faktiskt en möjlighet nu. T.ex. datahallar som byggs runt om i världen. Alla våra telefoner och filmer och allting. Det ska bo någonstans till P.F. serverhalldatahallar. Och här jobbar vi att vi kan ta hand om den här restvärmen som skapas i den här datan. Det går enormt mycket el till de här, men sen ska det här kylas bort för att maskinerna mår bäst av att det är jämntemperatur. Och här kan vi ta hand om den här restenaktien. Och det håller vi på med att jobba här nu. Vi har tagit initiativ till här i Stockholmsfrakten. Vi jobbar i S-bågs och tar hand om detta. Det vill säga att kan vi leverera elen. Vi tar hand om er kyla och er datahall. Och vi kan då använda restenergin till att värma upp våra bostäder. Och kan då vår datahall har sätta krav på det här. Och då kanske det är ett sätt också att få fart på att vi ska bygga gemensamma lösningar och bygga rör. Och kan ta hand om det här på ett effektivt sätt. Vinnkraft kom på andra plats, tror jag, i studien. Och här tänkte jag bara fundera på om det verkligen är så stor kostnad jämfört med säsär normalt. Så här var jag lite intresserad av att höra den här kostnadskurven som vi hade. Vad är det gamla data för? I dagsläget är landbaserad vindkraften absolut billigast att bygga om man vill ha ny elproduktion. Det vill säga om man vill ha ny elproduktion, ska jag säga. Så det här tror jag att det här är mainstream. Sol är också mainstream, eller det är det man bygger i solbältet. Vi tar exempel, vi bygger i Indien och där kan vi leverera solparker som är billigare än om man ska bygga ny kolkraftanläggning. Så det här har hänt så mycket. Så därför är det så viktigt vad det är för typ av data man använder de här sammanhanget. Och just sol är väl exempel på någonting som går så fort nu, alltså priset sjunker. Det är verkligen så här. Det är ganska nya data. Det är nya data, det är det jag menar. Därför är det så viktigt att man ser det här. Man kan nästan vara ännu mer optimistisk faktiskt. Det är skönt att det åt det hållet. Sen så tog jag upp, sänkte jag också på det här med biobränslen och det här har Katarina tagit upp. Det här är ju självklart där vi har skogen. Ska vi kunna nyttja den hållbart och det tror jag finns så enormt stora förutsättningar. Men här finns ju också en attityden, ett prognatik som vi har från många länder som menar på att det inte går att använda skogen hållbart. Och här gäller det att få en förståelse, få kunskap helt enkelt, öka kunskapen. Att det här kan nyttja så kan göra det bra. Och därmed så har biobränslen en väldigt viktig roll. Och här tror jag att man kan även få in i andra länder. Men här tror jag att det är rätt. Och vi kan visa på då, det är väl någonting som kanske inte har tagits upp här. Vi har erfarenheter från Lätland i Gälgava. Så byggde vi en ny anläggning som var förr till Harumgas i fjärrbärmenätet. Vi gick in för biobränsle. Och här kan vi då visa en del så att vi fick ner kostnaderna för att de slap köpa gas från Ryssland. Vi har ökar antal anställda. Det är ytterligare 300 anställda så att säga som kan jobba i skogen. Så det får väldigt många positiva effekter. Och det är väl lite sådana saker som ni räknar med i era studier också att man slipper import. Men här finns det konkreta delar. Sen vill jag bara säga då. Ni har tagit upp voxelar med gössel. Antering tror ni. Danmark. Jag vill bara flagga för att inom Fortum så har vi börjat jobba med något som vi kallar för hästkraft. Vi tar hand om hästgösslet. Full service, vi levererar strö, vi blandar i och vi kan ta hand om det. Och vi kan gå in ungefär i tio procent i våra biokraftanläggningar eller i vilken anläggning som helst att blanda upp och nyttja det här. Och det här är ett sätt också att få ner utsläppen. Vi minskar metanutsläppet och vi ser det som en resurs. Så vi försöker jobba i den här cirkulära tänkningen. Men som sagt om man fastnar i tekniker. Då är det frågan hur du har gjort att du har hamnat där vad vi är. Och det är mycket då att vi i Sverige blandat erfarenhet införde CO2-skatt, 96, 95. Vilket gjorde att vi gick från ett helt i princip fossil. 91 första avgiften som blev skatt, 95. Vilket har gått ifrån nästan ett hundra procentigt fossilbaserat fjärrvärmesystem till att nu bli. Nu är det närmare 90 procent som är ren biobränsle. Ja, de här syrmedlarna. Och hur får vi den politiska acceptansen i andra länder? Hur får vi in standarder, regelverk och där krävs det politiskt mod och förståelse. När vi står här om 30 år och tänker tillbaka och tänker vad tur att det där beslutet genomförs. Det är ungefär som att vi nu pratar om fjärrvärmen och om CO2-skatterna. Tänk vilken revolutionerande. Vilket breakthrough. Men här tror jag att det är jätteviktigt att vi ska bara duktigare på att få ut det här när vi träffar andra länder. Förståelse. Vad är det som har gjort den här resan möjlig? Vad är det för typ av politiska beslut? Och här skulle jag önska att energi, myndigheten, regeringen har avsett tydligare om detta. När man gör främjande resor och liknande. För det är det som ligger helt grunden. Vi kan visa upp jättetuffar lösningar, tekniska lösningar. Men de blir inte implementerade om en till grundförsättningar finns. Ska vi släppa in er lite kort och sen släppa in er? Vilka kanske Erik också vill kommentera på den? Jag bara håller helt och hållet med och gittar i det här punkten. Vill vi exportera de här teknologierna så krävs det långsiktighet. Men även en fokusering. Nu pratar inte Norden utan bara enbart. I Sverige finns en uppsjöd. Du nämnde nya initiativ och samverkansprogram som kommer hit och dit. Vi har olika strategier för både det ena och det andra. Som alla drar lite åt olika håll. Och där skulle jag vilja se en större enighet vad vi vill åstadkomma. Och kombinerar det här med sådana här främjande resor. Att det krävs resorcer, det krävs personer på plats oftast. Och en långsiktighet också i de här kommunikationerna med de andra länderna. Att regeringen vågar satsa på det medan. Vad säger du Erik? Ja, det är sant och det är mycket man kan göra. Vi har ju en export policy eller en exportstrategi nu. Vi ser en del av detta. Visst går det att förbättra och öka på. Samtidigt ska vi inte hamna i fällaren igen. Att vi vet bäst här i Norden. Så är det ju inte. Medan det låg. Men det är en annan sak. Och jag tror vi ska satsa på vår styrka. Att samarbeta över våra gränser och ha ett helhetsperspektiv. Det är faktiskt en av våra styrkor. Och där kan vi jobba med det perspektivet genom att gå till Indien. Vi var ju där, till Kina, till Indonesien och så vidare. Finns det till och med fara som du säger Erik? Att vi studsar ner på konkreta exempel. Att vi tappar helhet. Vi har ett andra exempel av vad vi har försökt tillsammans med Indien. Att investera i avfallsanläggningar som bara rostrar bort inom 5 år. Och det har gjort så mycket skada. Vi ska vara väldigt noggrant och väldigt försiktigt. Och inte ha ett perspektiv för att vi vet bäst i de här situationerna. Sätt för många exempel av det. En aspekt som jag vill lägga in här är. Vi är ju i en omställning och det skapar osäkerhet. Och den ska vi inte underskatta. För att här har vi en lista med åtgärder. Men är det säkert att vi ska satsa på de här? Eller ska vi ta nästa steg i den här utvecklingen? Låt mig ta ett exempel. Ska industrin i Sverige satsa på investeringar i CCS? Eller ska vi titta på hur vi kan omställa den processen till vätgas? Och den är inte lätt att ta de besluterna. Och jag vill, i en sådan omställning finns det mycket osäkerhet. Man väntar hjärnar lite grann när det gäller sig elektrifiering i transportsektorn. Det är ett typiskt exempel också. Det går utvecklingen ganska fort. När köper jag min första elbil. Det är när batteriepriset har gått ner rejält. Det finns ju en liten... Det gäller för oss personer som konsumenter, men det gäller också för regeringar. Det gäller också för företag. Och den ska vi inte underskatta. Det här ska vi hjälpa. Och då är det bra precis som du säger, Katarina, att jobba med ett demonstrationsprojekt. Det är också väldigt bra. Vi kommer nu att skapa ett nytt fond, en grön fond, klimatfond, tillsammans med Almi, för flera hundra miljoner. För att precis få in de nya tekniken ut på marknaden så att det blir en konkurrenskraftig möjlighet att komma vidare. Och inte bara politik som driver framför. Där har vi också exempel av haverier, tänker på etanalen, som är inte alltid lyckad. Man kan känna på bilar att dieselbilen börjar bli en sådan också. Nu var det ju också fel. Om jag får ta ett medborgare perspektiv så tror jag att man kan bli lite trött också. Men jag tror att vi ska ta det här på den här iven att visa handlingskraft och beslutsamhet. Och trycka fram. Ibland behövs det. Båga tar risk också. Det är ju nog troligt balansgång detta. Det är inte lätt. Katarina ville väldigt kort bara, som Erik sa tidigare, om hur vi kan förhålla oss till EU. Och det är där... Jag vill bara påminna då, i energiunionsförslaget, så står det väldigt tydligt att det är varje medlemslands plikt att inte bara titta på sina egna resurser och göra saker för sig själv. Utan som medlemmar i 28 så ska man titta också hur man kan hjälpa andra. Och det är som jag kan inte tolka det på annat sätt än att det är en uppmaning till regionals samarbete. Det är just det som vi är bra på. Och där har vi en trovärdighet. Även hos de i kommissionen som inte tycker som vi, så ser de ju det, för det finns inget annat regionals samarbete i unionen som funkar så bra som vårt. Och det kan de liksom inte ta ifrån. Men det är ju soppen. Bara väldigt kort på det här. Visst, men det behövs vara mycket bättre. Och jag tror, det argument att vi måste lyfta fram är faktiskt konkurrenskraften. Så det är ingen mening att alla satsar på sitt eget system och sitt eget teknik och sin egna försörjning. För att då kostar det ju mycket mer. Bara konstatera om alla länder i Europa det var det. Då är vi inte konkurrenskraftiga i Europa. Och om jag får koppla det till vad som händer med i USA. Trump, jag väljer att se det som den sista reflexen av en gammal tänk. Och därmed också en början av en ny era. Det var en väldigt optimistisk utgång. Jag väljer. Jag tror att Gitta var före. Det här om Nord i samarbetet tror jag också är oerhört väsentlig. Det ger på många områden. Politiken generellt men också energiområdet. Men sen tänker jag också på forskning och utveckling. Vi var inne på det. Jag undrar, nästan som en fråga till dig Erik. Är regelverket så att vi kan öppna upp och ha bra samarbete mellan olika universitet och företag inom Norden? Jag har uppfattat det tidigare som det som varit ganska stelbint. Hur red läget? Det är en bra fråga. Jag tror det finns mer mellan ören än vad det verkligen finns. Det är så mycket prestige och det är otroligt mycket. Ta till exempel den här forskningsfinansier inom EU. Horizont 2020. Istället av att universitetarna och andra sökande i de projekten att tänka hur ska jag finansiera mina idéer. Ska man nu tänka tycker jag. Hur kan vi samarbeta och skapa något riktigt bra? Och vi är inte där än i det tänket tror jag. Man ser det bara som en finansierings mekanismer för sina projekt. Istället av att tänka vad är det stora som vi kan göra här tillsammans och gemensamt med de åtaliga miljarder. Och också den här spekten att man har en plikt inom EU att faktiskt titta på att jobba tillsammans. Det är ju en intressant lite post där. Då borde vi titta på vilka incitament har egentligen för samarbete. De finns ju inte på akademisk nivå på det sättet. Och inte så mycket på national-politiskt nivå heller än vad det kanske borde vara. Kanske kommer. Det är klart att det nordiska samarbete kan bli bättre. Ingenting är ju så bra att det inte kan bli bättre. Men jag tycker det är ändå lite nedslåndare. När man ser trenden i övriga EU-28. Så går det ju faktiskt på många håll åt fel håll. Man ser om sitt eget hus precis på det här sättet som är så dyrt och dumt. Och då är det också väldigt viktigt det här som du säger Erika. Att det som är konkurrenskraftigt för Norden är också konkurrenskraftigt för EU. Vi hör ju ihop i unionen. Det är inte antingen heller. Bra, jätteviktigt. Nu skulle jag vilja höra mer och det finns en mikrofon också där. Vad ni har tänkt och funderat under tiden. Och om det var någonting som kom fram på Orras uppmaning här. Att tänka what can Sweden do. Och vad ni har funderat när vi hört panelen. Vi har några röster från er nu. Vi ska se vem som vill börja där längst bakarna. För att gärna säga vad du heter och vad du kommer ifrån också. Hej Anders Friströmtin. Reporter på tidningens Sveriges natur. Jag funderade på någonting som Orras sa. Det här med de fossila subventionerna. De siffrorna visade omifrån 2014. 2015. De globala fossila subventionerna har kraftigt minskat faktiskt. Vi är ju bra. Men det har också lätt till då. Bensin upproar i många olika länder. Man minskar direkt pristöret. Man minskar skatternomtag. Så får man en väldig position i befolkningarna. De här pengarna kanske inte är så lätt tillgängliga som man kan tro. Även om det finns en global trend mot att minska subventioner. Dessutom har vi inte bara de direkta fossila subventionerna. Vi har ju också investeringar från världsbrandsgrupper under regionala utvecklingsbanken. De är också i den storleksordningen. 3 000 miljarder totalt. Man räcker in prefater investeringar också. Där är det fortfarande att fossila dominerar. På den sidan. Vad ska pengarna komma ifrån? Kan man fundera på kan Sverige eller Norden bidra? Sverige och Finland var först med kolistiskatter. Nu finns det 60-tal länder i världen. Det är framgångsaga som har spritt sig. Kan det spjas ut i fler länder och så vidare? Jättebra. Tack. Vi tar ett par till. Vi kommer ihåg den subventionsaspekten på fossila bränslar. Vi har ett par här i mitten. Tack för en väldigt intressant dragning. Lars Tyskling heter jag. Jag sitter för Liberalerna i Riksdagen och är miljöpolitisktadisk person. Jag har även sett mer miljönbåsberedningen. Jag är ganska stolt över de ambitiösa mål vi trots allt kommer ur. Jag tror det är en grundförutsättning. Som politiker älskar man ekonomiska styrmedel. Om de är effektiva och går rätt. Det har jag känner jag lite vonda. Hur får man fram det i samarbetet så blir det rätt styrmedel. Vi är inte ovilliga med ekonomiska styrmedel. Men de måste bli rätt. Varje gång vi går snett så blir det ju bara backslash. Det tror jag kanske näringsliv, myndigheter och politiker måste satt. Inte bara bli symbolpolitik. Var tycker du att de diskussionerna bör fara? Eller varför de idag? Jag känner ju så här. När vi diskuterade med miljönbåsberedningen då tyckte vi hade väldigt konstruktiva diskussioner kring detta. Inte minst när det är transportsektorn. Vi identifierar ju det ganska snabbt som Sverige. Stora utmaning och även processindustrin. Där var det ju väldigt brett. Det fanns ju näringsliv och myndigheter och saker. Men att man ändå i utvecklingen sen fort kan få någon process. Inte minst näringslivet. Får vi de här styrmedelarna så kommer det här att hända. Får jag passa på att fråga dig eftersom du är akturpolitiker? Ni vill ha ekonomiska styrmedel. Ni vill ha tydlighet. Men hur ser ni på det här med helhet? Hur väl passar det in i det politiska beslutsfattandet? Ogen av sidan och andra sidan. Vi har en agenda 2030 med många mål som är uppnåsamtidigt för att lyfta globalt. Hur tycker du att blir det spretigt som var inne på? Blir det svårt att komma fram med konkreta beslut för att man måste hela tiden ta hänsyn till så mycket? Hur ser du på det? Det finns ju många tydliga. Vi har nu pratat biobränslan. Man får ändå en för att det kan inte räcka att ta allting. Vi kan ju fälla all vår skog och odla skog. Plötsligt eller väldigt plantarsaktigare än i skogen. Men då kommer vi direkt i konflikt med den biologiska mångfallen som gör att vi har ett mycket mindre robust system överhuvudtaget. Vi måste ha eftersom vi kommer att få klimatförändringar vad vi än tycker och tänker. De där konflikterna finns ju hela tiden. Det kan kanske laga till om jag nu ändå får vara lite långrande. Du rockade få det idag. Ja, just det. Biobränslen och el. När det gäller transportsektorn. Vi har en viss måndag att diskutera vilka forlund. Hur kan man styra personbilslåttan? Känner man spontant att det morda mycket enklar och elektrifierar än en tung trafiken, flyget och sjöfarten? Ska man styra biobränsle till rätt saker? Då börjar det bli en förfinna styrning. Frågan gäller helt enkelt hur vi samarbetar mot bättre styrmedel. Och så hade vi en däria precis. Rasie-schodöjare i energiforgetagen i Sverige. Förlåt kan du säga. Rasie-schodöjare i energiforgetagen i Sverige. Jag har en fråga i samman med en bild som finns kring kraftvärme och färvarme. Det får våna mig inte att kraftvärme och färvarme sticker ut så mycket. Det är rapporter från Nators verket som tider på samma slutsatser. Det som förvånar mig däremot är att det finns väldigt mycket diskussion kring nya styrmedel och regelverk på bordet som motverkar faktiskt färvarme och kraftvärme i Sverige. Så min fråga är hur det här hänger ihop. Vi vill sprida goda exempel till andra länder men vi motverkar färvarme och kraftvärme i Sverige. Kan du säga någonting som ett styrmedel som motverkar? Till exempel i boverkets bygregler, styr emot konkurrenskraften för färvarme. Det finns också en utredning som är på bordet där man vill diskutera att skatt på avfall, en skjutervinning av avfall. Det är att driva skatt på nox. Flera andra som exempel finns och Erik Bransson som måste borde känna till en hel del. Jätteintressant. Hade vi fler här framme, det var där bak igen. Ja, det är du. Tack Stefan Henningson från Värsen till fonden. Jag skulle också börja vilja lyfta det som Erik Bransson tar upp det här med nästa steg och innovation. I globala ranken kring innovation på miljösidan så ligger även Norden som världens bästa region relativt BNP på att ta fram nya innovationsbolag hela tiden. Vi har gjort en belysning förra året på 12 nordiska innovationsbolag väldigt tidigt sker med potential att minska utsläpp på 10 år mot svann hela Nordens utsläpp. Lite liknande, men nästa steg och från VVF och personligen så ser jag också att det finns en enormt möjlighet för både städer, stora företag och mindre företag tillsammans att vara en stark omställningskraft när det gäller den nya innovationsmiljöerna och världen behöver det mer idag än någonsin. Tack. Känner ni er nöjda? Det är fyra områden eller fyra frågor. Där har vi en till. Vi tar en femte. Hej, jag heter Karin Hara från World Bionic Association. Vi har vårt huvudkontor här i Stockholm. Jag vill bara berätta att vi arbetar för att sprida de här lösningarna över hela världen. Nu senast har vi gett ut ett litet paper som handlar om The Role of Bionic in European Cities där Stockholm sticker ut naturligtvis men Köpenhamn också på andra sätt. Men det här är ett sätt som vi kan jobba framför allt med bioenergi och att vi får hållbara lösningar inom det här området så att om ni är intresserade av kontakta så finns vi här. Och vad hette din organisation? World, World som är värd. World Bionic Association. Paraplyorganisation för bioenergi föreningar i världen. Och vårt mål är att bli en clearinghouse för fakta och statistik inom bioenergi området. Jättebra, då vet vi det. Tack så mycket. Nu har vi fyra lite större frågeställningar. Ni får välja vilken ni vill approssera i publiken i panelen. Vi har den första som handlar om vart pengarna egentligen det här stora subventionerna till fossilbränslet hur vi ska liksom närma oss den problematiken och hur vi ska komma åt det här. Den andra handlar om hur vi kan samverka bättre mot rätt styrmedel för att inte hamna snett här och hur till exempel när det gäller bio drivmedel om det är personvisflottan vi ska styra mot det, det kan vara ett exempel på en sådan konkret grej där. Den tredje handlar om att det faktiskt finns styrmedel som direkt motverkar det vi har pratat om här. Framför allt byggregler, men också skatter i del avfall. Hur ska vi se på detta? Och den fjärde handlar om innovation och hur vi kan ytterligare ta nästa steg med nya idéer och förlänga lista antal som men också vässaren ännu mera. Och att Sverige är en stark region där. Vem vill börja? Jag tänkte just det här med subsidier till fossil. Den där summan används i ganska många olika sammanhang. Men jag tycker det är viktigt och precis som du punkterar att det är i vissa länder och framför allt oljestaterna som har mycket som här subsidier. Och så här är det ju en resa som är på gång. Och jag lyssnade faktiskt, jag är med någonting som är The World Energy Council, så jag brukar vara med på världskonferenser där man får höra också då, ja, förenade emiraten och även saudi och liknande. Och för två år sedan så var det energinministern från förenade emiraten som i publik sa, vi ska slopa subsidierna till och så att säga subventionera bensinen i vårt land. Och det här var ett väldigt kraftfullt steg och jag vill säga det offentligt. Och så här är ju på gång nu i vissa länder och de passar på så att säga att nu när priset är lågt också. Samtidigt som de här länderna har ju vetat saudi är också och även den praten de satsar just enhårt nu också på förnybart och kärnkraft också. För att de ser att de vill komma ifrån det fossila. Så här är det ju saker och ting händer i världen. Jag tycker det är viktigt att man ändå följer med och förstår ändå men det kommer ta tid. Och precis som du säger så har vi varit i andra stater när man lagit ner så har vi varit uppro och liknande. Så jag tror att man får bara lite ödmjuk att det är inte så enkelt utan det blir sociala problem. Men som jag självklart så det här lyfts ju alla olika sammanhang nationellt att vi bör gå ifrån det självklart. Men det är starka intressen. Det är starka intressen och just det här sociala aspekterna som man också har förståelse för. Jag vill bara säga kortare. Generellt styrmedelpris på CEO2 är ju absolut enklaste. Och kan vi få ett ännu kraftfullare EU-1DS-system som är harmoniserat i EU. Och kan vi få flera andra länder och jobba med typ handelsystem som vi kan länka ihop. Det ser ju jag som investerare så att säga som absolut bästa. Och det finns ju nu. Kina håller på och bygger upp sitt. Vi får se vilken trovärdighet det har och liknande. Men det är ändå det händer saker på det här området. Men nu har vi revidering av det europeiska handsystemet. Vi pratar om att få ner den här bubblande. Det har vi skänker eller utrymmet så att släppa ut att det ska minska vad föreslår nu 2,2 procent. 2,4 diskuteras i parlamentet. Vi som investerare skulle vilja ha 2,6. För att snabbare få ner det här utrymmet och däremot få i ett prissättning. Jag tror att det är det absolut bästa. Det är alltid en risk om man går in och styr väldigt specifikt. Då får vi de här effekterna att hända någonting där så får någonting annat. Jag tror att du stannar där. Jag känner att Ilka har vinkat lite där borta. Ja, den här utformningen av ekonomiska styrmedel hur man får det rätt eller utan att det blir fel i alla fall alldeles för mycket fel. Jag har inget svar egentligen som lösa det här. För det kommer nog alltid hända i alla fall lite snett. Men man kan i alla fall försöka utforma dem att de blir så bra som möjligt. Jag tror att det är viktigt att man se också lite bakåt och försöka lära vad har vi gjort för fel tidigare. Jag vet att Erik nämnde biotrivmedel, sen också CCS och Vätgas. Vi gör faktiskt en sådan studie- och policymix analys där vi tittar lite bakåt vad hände inom det här området vad kunde man ha gjort annorlunda eller varför blev det fel? Och försöka då dra slutsatser för framtida styrmedel hur man ska kunna utforma dem utan att det blir lika snett som det blev då. Och en annan tror jag också är att man måste vara lyhörd och lära sig lite av andra länder och ha den här omvärldsanalysen. Man helt enkelt får ha så mycket kött på benen innan man ner sig i kast på det här. Återigen vill jag se lite större samarbete departamenten i mellan att det inte blir som stubbröd att energidepartementet föreslår en sak miljödepartement och den annan som helt motverkar varandra och framför allt pratar med finansen och gör en ordentlig konsekvensanalys innan. Där har vi det. Erik vill du kommentera någon av frågorna eller ett par? Alla, en gång. Mycket bra frågor. Det här lyfter fram om egentligen ett dilemmat är att om jag får anknutat i rapporten att det handlar inte bara om att få en teknik på plats, det handlar om ett helt komplex system som ligger runt om det, allt från beteende till regelverk till ekonomiska aspekter. Så bara bra att det är lyftes fram. Om jag börjar med subventioner olja och gas, mycket handlar om etablerade intressen. Det är mycket värde som står på spel här. Men det är också pervers regelverk som ibland skjuter åt fel håll och då kommer man till det här med när blir ett styrmedel rätt eller fel. Vi har inom EU till exempel. Det kommer från ett helt annat område men det påverkar det här med biodrivmedel väldigt mycket. Det finns det regel som säger att biodrivmedel eller alternativ drivmedel får inte vara billigare än gångbara fossila drivmedel. Har man en sådan regel på plats att konkurrera ut dina? Det är pervers då måste man titta på rätt håll. Så CO2 precis som du sa också har man övergripande ramverk och målsättning kan man återhålla. Men den största faran i att försöka hitta rätt är att bli väldigt rädd för att göra fel. Och det därför blir paraliserat och inte våga göra någonting. Jag tror att vi måste bara acceptera att vi försöker så ut någon slags normal som gör att det blir rätt i slutändan men det får inte paralisera oss i rättsland att göra fel för då skjuter vi bara problemet på framtiden och det händer ingenting. Vi måste lära oss. Det enda vi måste göra är att bygga in kontrollstationer i ett styrmedel som gör att vi kan justera på vägen. Ta till exempel el-certificat systemet som vi har i Sverige och Norge. Bygga in kontrollstationer om det hamnar rätt och också vad berättat er känner att vissa saker saknas och behöver då göras där. Där tänker jag också. Vi har inte varit inne på det här så mycket med kommunikation och medborgare. Du har skrivit om det i rapporten att det är viktigt också att vi har en kunskap eller en demokratisk fråga vid mitt in i en stor omställning och också för politiker att faktiskt få råd att göra lite fel. Då handlar det plötsligt om ett förtroende som vi ska fråga. Absolut. En annan sak aspekter i Sverige är också att när vi vill ha en skatt på plats då glömmer vi varför den egentligen uppstod. Det gynnar självklart en kassa som gör som inte roligt att minska. Då har vi den skatten för evigt utan att vi vet riktig varför. Den diskussionen borde vi också våga ta tag i och har kanske också ett system som gör att det blir tydligt varför de samlas i olika potter. Men det är en vi är väldigt dyktig på skatta här i Sverige. Tiden börjar rinna lite ut så jag vill koppla in Katarina. Jättefint tack. Jag ska väldigt korpare kommentera frågan om innovation. Vad roligt att du vill sluta med det. Det hade jag gjort annars. Den är väldigt viktig och det pratas mindre om den ännu. Då är det så i Sverige i alla fall i vår generation och de flesta av oss så sitter det här. Vi är vana vid att det viktiga är de stora företagen. Ryggraden i vår export och så vidare och så vidare och de har funnits i hundra år. Politikerna fokus vad skulle jag vilja säga. Jag har alltså 25 år i ACA och man säger att Brang Boverie bakom mig. Politikerna fokus var hos dem. Framtill för typ 2015 år sedan. Sen kom Private Equity och Venture Capital och den typen av. Det är en del av det som händer där. Ja, små och små. Private Equity är ju liksom både så. Men det skapade då hos politikerna och i administrationen en viss uppfattning av vad det är att ta risk och så vidare som inte alltid stämmer med verkligheten. Sen har vi då de små. Alltså de riktigt små bolagen. Och de är ju ja, 400-500. Så liksom längst bakom kedjan då som var av många enotterade på de här småbörserna. Bankerna lånar inte ut till dem. De har ingen som tar tillvara deras intressen eller samordnar dem. Jo, precis vad jag skulle komma till. Det finns en myndighet som har fattat det här. Och som har en egen enhet där det finns människor som vet vad det hela handlar om. Men det skulle behövas. Jag vet inte om någon här får behövas. Det skulle behövas överallt. Ja. Jag är ledsen att vi drog över några minuter. Jag hoppas att ni håller med mig att det var en väldigt intressant diskussion. En otrolig kund i panel. Och väldigt roligt att få in input från er från publiken. Jag skulle, innan vi applauderade, skulle jag vilja, sen du har varit runt i världen nu, åtminstone i Norden, presentera den här rapporten. Ska du säga något om den här diskussionen i förändringen med andra skäl som du har presenterat? Vad säger du om Sverige och vad vi kan se framöver? I Norden, please. Just en kort reflektion. Erik, jag vill applaudera. Du måste stå kvar. Anis, så snabbt. Min partner är faktiskt svensk, så jag ska vara väldigt bäst av vad jag säger om Sverige. Men jag tror att en reflektion från de här olika platserna är att när du lyssnar till diskussion i alla våra nordiska länder tänker vi att vi är mer unika än vi verkligen är. Och när du faktiskt lyssnar till de här 5 länder säger vi att vi är så unika. Du börjar förstå att vi faktiskt har mer simulariteter än vi förstår. Och det lär sig till en fråga om nordiska kooperationer. Och jag skulle definitivt supporta om att göra saker mer. Just att jag vill ge en konkret exempel. Finland har just released its new climate and energy strategy a couple of months ago, and if you read it, there's hardly any mention about the Nordic cooperation or other Nordic countries. I mean that needs to change. Thank you extremely much everybody. 17 också, vad vi kan vara stolta men vad det mycket finns att göra och hur vi kan samarbeta sig i helheter. Det är vi bra på och det gör oss unika. Ficka till det nu. Jag vill tacka er så jättemycket och troligt varm applåd till panelen. Tack så mycket. Tack så mycket. Tack Erik.