 Sellest valkunnos on taris suured muutuset toimunud. Suurin muutus vast on see, et taastuvenergiaallikate kasutamine on taga jõudselt arenennud. Jule kogu maailma on arendaja tarusaanud, politikud on mõistnud, et lahendus, klimamuutustelevendamiseks ja klimamuutustega kohanimiseks, seeisne peel kõlge energisektoris. Ja seealt edasi juba taastuvenergiaallikate laelda sellemmas kasutsulivõtmises. Näiteks tule energia, mis on väga jõudselt arenennud, päike senergia, mis on eriliselt jõudselt arenennud viimaste laelad ja loomulikult biomassi kasutamine. Nii et kõik on energiatootmise viisid, mis ei heida atmosfäri sio vahde. Süsiape kaasi. Süsiape kaasi peetaks on nagu peamiseks maailmiseks, klimamuutuste tekkimises. Me oleme teinud see ita allinas päris palju uenduslik klimaajanergia projekte. Me olen täst vast kõige olulisemana, ma mergiksin eesti riigi ettevalmistamine kasvuone kaasidega kauplymises keemi jaoks. See nii ei ole ta kvoodigaubanduse systeemna, kui teda rahvokeeles kutsutakse, seeisneb selles, et vähimate kulutustega terve jõuropa lidu peale saavutataks heite vähennemine soovitud sihtarvuni. Seda voi plahti seletada nii, et jõukoma triikid, kes on juba palju kulutusi teinud ja kus on heite vähennemine kallis, ostavad kvoodi. Nende riikide kääst, kus kvoodi vähennemine on otavam. Heite vähennemine on märks otavam, kui üle on triikides. Ja eesti on just nende kvoodi te mya. Staatuses olnud klimaenergevalkond liigub süsiniku vähese majanduse suunas. Ja selleks tuleb rakendada uusi alternativseid taastu energiailikait, mida võib laastaid tagasi peeti või lausavut oppilisteks. Kui me toome mõne näite siis transportivallas, võiks tuu esile elektritransporti ja kahtemataga kütuselementidele töötava vesiniku energetika. Vaga palju triikid, mangeilmas, Euroopas, on luba nud, et ma tahadud üle elektritransportile ju võige pea. Norra näiteks juba 2020.5. laastal ja Suurbritannia on luba nud, minna öle 2030. saastaks. Samuti on väga olulised rahvusvahelised klima-konverentsid, conference of paatise, rahvakeeles kopid, kus seeid allin samuti on väga mitmõn korral osavõtnud ja nendel klima-konverentsidel võetaks vastu otsuseid, mis omavad väga suurt tähtsust klima- ja energiapoliitika edasiste sarengutes.