 Poštovani učestnici današnji esensije, žalimom dobar dan. I dobrodošlicu na webinar posvećen biološkoj razolnikosti i zaštiti prirode u Bosniji i Hecegovi. Palo vam što ste nam si pridružili u tako veliku umroju. U situaciji koja nasprati u pandemiji, izuzetno je dobro vidjeti veliki broj učestnika na današnim seminaru i kako se to kod nas kaže, svako oslo za neko oddobro, u nekim drugim prilikama ne bi smo ni mogli ugostiti tako veliki broj učestnik. Moje ime Senkavar Danović, ja sam redovni profesor na prirodu matematickom fakultetu Universteta U Sare. Na ocjeku za biologiju sam rukovodovac Smira Ekologija. Danas ću zajedno sa mojim kolegom, profesorom doktorom Milano Matarugom, redovni profesor na Šumarskom fakultetu Universteta U Pađnjavu Učic, vodite ovu sesiju. Sesija ima za cilj gradnju naših kapaciteta, gradnju naših znanja i svijesti o potrebnim planskim akcijama za zaštitu prirode u narednih deset godina. Webinar je kao što znate, dio aktivnosti koje se provode u okviru projekta ESAP 2030, odnosno u okviru pripreme strategije i akcijano plana za okoliš Bosne i Hecegoljne do 2030. U okviru ovog webnara imamo priliku da ugostimo 3 eminentna stručnjaka na polju razvoja ekoloških mreža u Evropi. One će nam prenijeti svoja znanja i svoja iskusta o procesu i benefitima uspostave ekoloških mreža i to kako za biodiversitet, odnosno prirodu, tako i za ljude i naše cijelo društje. Mi u Bosni i Hecegoljne tradicionalno volimo svoj prirod, jako smo ponosni na svoj prirod. I činjenica je da je često uzimamo zravo za goto. Ja se nadam da ćemo za današnjeg webnara otiće bogatiji za ideju i da ćemo nam ona biti jasnja kako to našu prirodu možemo štititi eurobstvim mehanizmima koji su se pokazali uspješli i efekasni u očuvanju biodiversiteta. Da bi smo danas postegoli svoj cilj. Naravno moramo iskoristiti kapacitete ovoj bednara u potpunosti, pokušaće. U ton smislu želi nam skrenuti paž da iako ne postoji mogučnost vašeg direktnog, klasovnog uključivanja na webinar, najljepše vas možemo da koliko god postoji potreba iskoristite opciju postavljanja pitanja na svojim ekranima. Imate ikonu Q&E za postavljanje pitanja koja će biti pročetana našim panelistima, prevedena i neko od njiče preuziti uokvornost da pravi odkornost. Pored toga da bi naš vedenar, to je kao što jednostavnije, molim sve one koji govori lokalnim njezicima da koriste u interpretaci BHS opciju a drug je naravno da koriste ono koja im odgovara. Tako ođer želim napomenuti da je u agendi u ovog webinara predviča na pauza sa 10 minut na pauza, sa početkom u 10.25 a mi ćemo nastojati da se agendi predržavamo koliko god je to moguče, radi po ljej organizacije ovog dovenčaka. Za daljnji uvod prepuštam riječ profesoru doktoru Milanu Matarugi. Professore, izvolite. Hvala profesorice, svakako na početku takođe koristim priliku da pozdravim naše eminentne predavace kao i da izrazim svoje lično zadovoljstvo što ste se u ovolikom broju i za sada najviše među svim poliđenim webinarima prijavili za učešće na danšnjoj webinaru. Ja ću odmah sa vama pokušati dijeliti prezentaciju koju smo za ovu priliku profesorica Barudanović ja pripremili sa namjerom da u najkraćim crtama napravimo kratak uvodu stanje biodiverziteta, posebno akcentirajući proces spostavljanja mreže natura dvije hiljede u Bosnih Arcegovinu. Nadam se da me dobro čujete i da moju prezentaciju možete vidjeti. Kao što je profesorica većista kvazone koji se prvi put uključuju u aktivnosti pod nazavnom SAP 2030. Želim istaći da je riječ o projektima aktivnostima za izradu strategije i akcijnoj plana zaštite životne sredine koju finansira ambasada švecke koji im koordinira stokovomski institut za životnu sredinu i koji u krajnjem cilju u aprilu 2022. godine treba da predstavi vlastima na četiri nivoa Bosneh Arcegovine Federacije Republike Srpske i Brčko Distrikta ova dokumenta. Projekat se realizuje u sedam tematskih odnosno ratih grupa i kao što možete vidjeti, mi smo zastanjili dio radne grupe tri i biološka raznolikoost i očavanje prirode. Zahvaljujući upravo ovim projektima aktivnostima realizuje se niz webinara sa ciljem očavanja kapaciteta nadležnih institucija. Danas je treći poredu, a ako vas interesuje neka još od ponođenih tema možete se uključiti u narodnom periodu. U najkraćim crtama, kao što je profesorica Barodanović rećna glasila, mi se uvijek volimo hvaliti prirodom i biološkom raznolikošću na prostorima Bosne i Harcegovine. Ja neću danas mnogo uzimati vremana, govoreći vam o preko 5.000 vrsta, koje su do sada evidentirane na podreču Bih, goto o 1800 na endemicnih vrsta, ali to je dobrim dijelom zahvaljujući upravo činjenici da je Bosna i Harcegovina kroz biogeografske regione ustanovljene od strane natura 2000 posicionirana u tri regiona, kontinentalni, albski i mediteranski. U dosladašnjima aktivnostima na realizaciji SAP kroz radnu grupu za biodiderzitet mi smo bezlopzirana jurizdikciju prepoznali 9 grupacija, da kažemo tako izazova, neko će od vas reći problema, ali mi to kažemo da su to izazavi, koje u naravnom periodu svakako treba rješavati kako bi imali bolji pristup očuvanja prirode upravo u skladu sa principima Evrozke unije. Na prvom mjestu ističamo zakonodavne izazove, gdje uočavamo zakonske i podzakonske akste koji u potpunosti nisu usaglašeni sa Evropskim, nedovoljne razvijene istitucionalne kapacitete na svim nivojima, ono što posebno ćemo i danas istatji mi ne imamo dovoljno ekzaktnih i sistemacki prikupljenih podata kao biodiverzitetu na podreču Bosne i Harcegovine. Stepen zaštite prirode svaki dan se povećava, ali još uvijek nismo dostigli Evropskje standarde. Možemo govoriti o nedostatku političke volje, nedovoljno razvijeno i svijesti i javnosti u širem kontekstu čestom donošenju odluh kao od strane političara bez predhodni konsultacija sa naukom i ono što je naravno uvijek konstantno prisupno kao problem nedovoljno finansija odnosno srdstava za realizaciju svih aktivisti. S obzirom da je natura 2000 aktivnost koja u sebi sadrži dvije možda i glavne direktive Evropske unije, direktivu o pticama i direktivu o stani i štima, u najkraćim crtama šta je urađena u Bosni i Harcegovini u prehodnom periodu. Počelo se prije deseta godina i uzpostavljena je preliminarna emerald mreža a onda je realizovano četiri projekta u periodu 2010-2015 i u svakoj od tih projektnih etapa razvijana je referentna lista pokušalo se mijenjati ili djelovati na zakone i podzakonska akta koja bi omogućila potpuno implementaciju natura 2000 u Bosni i Harcegovini i na kraju tog perioda kao što vidite donešena je referentna lista čak su urađeni neki preliminarni plan ovih upravljanja za pilot područja, priručnici se urađeni, ali se recimo zastalo na informacijonom sistemu koji je trebalo da bude postavljen kao jedan segment izrad na ture 2000 jer se u Bosni i Harcegovini nismo mogli dogovoriti gdje da postavimo informacijoni sistem. Na kraju je postavljen u Hrvatskoj i bio je aktivan dok je domen bio aktualan. Trenutno je ugašen i nemamo pristup timi dosad urađeni prezultatima. Slična situacija i sa komunikacijskom strategijom gdje je trebala biti formirana web stranica natura 2000 koja danas nije aktualna u Bosni i Harcegovini i koja nije dostupna široj javnosti. Kao rezultat ovih projektnih aktivnosti do 2015 napravljena je preliminarna lista područaja sa 122 područaja ukupno je predloženo blizu milijon hektara površine Bosni i Harcegovini kao dio natura mreže što je negde oko 20% ukupne površene teritorije. Prakod 200 nevrstva su prepoznate premaneksima 1,2 i 4 direktiva o staništima i sve ovo je urađeno isključivo na osnovu oostojećih literaturnih podataka i referenci koje su istrživaci mogli prikupiti u Bosni i Harcegovini. Nedovoljno terenskog istrživanja, nedovoljno finansijarske područje da bi se počelo raditi na kartiranjima područja i radom i prikupanjem podataka na terenu. Nažalost od 2015 do 2021 procesi na implementaciji nature 2000 gotov da su potpuno stali u Bosni i Harcegovini. I to je ono što možda ističamo danas i kao važan cilj ovog jačanja kapaciteta da pokušamo naći mehanizme kako obezbediti finansijsku podrušku, ali i političku podrušku i saglasnost međund različnimi jurizdiktijama uvažavajući društavno ekonomsku složenost uređenja Bosni i Harcegovine poštujući ustave Bosni i Harcegovine i entiteta u smislu nadležnosti na prirodom i prirodnjem resursima i uspostaviti i nastaviti sa radom na implementacijom reženost uređenostu uređenja 2000. Mi poznajemo, da kažemo, procedure. Sigurno da nam u ovom momentu nedostaje kartiranje, područe u šiljem kontekstu pokunjavanje obrazaca, jasno definisanje tih preliminarnih lokacija, znacajnih zajednica, ali i na kraju, da kažemo, sve one aktivnosti koje vode učešću Bosni i Harcegovine na biogeografskim seminarima, kada možemo onda, da kažemo, predstaviti ono što gurađano kroz natura 2000 u Bosni i Harcegovine. Ovo je zaista u najkratjim crtama, ono što je urađano i iz naše percepcije šta možemo očekivati na arvnom periodu. Ja vjerujem da ćete danas imati mnogo više pitanja za naše eminentne predavače iz Dinovstranstva, ali profesorica Senka Barudanović i ja ne samo tokom ovog seminara, nego i poslije sve vrijeme, vam stojimo na raspolaganju za pitanja, komentare, diskusije, sugestije i dobro ste došli da se ukručite aktivno u rad naše grupe za bio-diverzitet i očuvanje privide kako bi došli do dokumentata, koji će zaista procese unaprijediti, a naš državu približiti standardima Evropske onije. Profesorice Barudanović, hvala, imate riječu. Hvala, hvala, profesore Mataruga. Na ovom velom sažetom i koncijznom prejegledu izazova koji postoje u našoj zemlji na uspostavi ekoloških mreža na isticanju našej kompleksnosti i na povziju svima da se priključe zaista aktivno u određivanju strategijskih pravaca i neupurnih akcija za naregnih 10 godina u našoj zemlji. Sada ćemo ugostiti našej prvog panelistu, pospudžu Kaju Peterson, koja će nam predstaviti studiju slučaja iz Estoni i naravno nastavećemo da vidimo bitne momente koji možemo primijeniti u našem slučaju. A prije toga dozvolite da kratko predstavim prvo panelistu Kaja Peterson dolazi izdjela se instituta u Tallinu, gdje radi od 1993. godine, ona istraživač sa iskustom, a od 2002. godine i direktorica programa o drživog razviju. Njenu polje rada istraživanja obuhvata politiku za okoliš, posebno pitanja, procjene stanja okoliša, uključujući metode, procjene uticana okoliš, pitanja upravljanja okoliša, pitanja učeša javnosti i razmatranje rezultata učeša javnosti i odlučinani. Kaja je odgavila nekoliko knjiga, smjernica i radova o ovoj tematici, a također je ugljedni i poznati predalač o ovim tenom. Kaja izvolita. Thank you, Zinka, for this very nice and promising introduction. What I would add is probably that the participants are wondering what is my relationship with Nature Conservation and Natura 2000. Then I can assure you that I was the project manager for selecting the bird areas, the SBAs under the birds directive forestonia between 2000 and 2003, when Estonia was very heavily involved in joining the EU because Estonia joined EU in 2004. And so it took us a little bit less than nine years from the association agreement with the EU to become a full member of EU and to all the different environmental key activities and transposition of EU legislation in less than nine years. So we regarded quite the strenuous period for us. But it also provided Estonia a lot of new experiences and new, I would say, new values and even in the Nature Conservation field because my first training comes from ecology and then I have built up on environmental assessment and specifically the Natura assessment or appropriate assessment. So this is what I would like to share with you, the Estonian experience today, what we learned and especially from the perspective of an ecologist. So this is my background. Would I have the first slides please? Next one please. So I would like to touch upon what are the differences or what have been the main differences applying the EU Nature Conservation Directives, the Habitus Directive and the Bird's Directive because as any other country and also Bosnian-Texacovina and all the European countries have a long history of nature conservation. And what is the Natura 2000 brings along, what are the differences, what we should reconsider and maybe even reevaluate. And definitely the transposition and implementation of the two Nature Conservation Directives of EU bring along different impacts, different effects to not only to nature conservation but also to other sectors because they are all interlinked. And finally just to visualise some of the Estonian examples. Next slide please. What I consider the main difference is that nature conservation has become more of a legal procedure. On one hand it has become rather complicated as any legal procedure usually does but on the other hand it has given nature conservation a very firm legal framework which means that you can't just do anything in the nature but you have to consider, you have to justify, you have to motivate your decisions and more importantly you have to plan and assess the activities with the consideration what would be the impacts on the nature. So the nature conservation is populated quite a lot of different terms but they are not just simple terms, they have legal framework. They are legal, they have legal meaning. And this makes it probably as I said complicated but when you get used to it you take it rather naturally. What it also brought about at least to Estonia was that accidentally or by surprise to some people or decision makers at local and the governmental level that the ecologists have become very important positions, very important people because they know the species, they know the habitats, they know how they function, what they need for their functioning and since this forms the baseline for establishing the Natura 2000 sites so the government officials and the local governments are desperately looking for this information and who are the people who know the beetles, who know that different plant species or lichens or mosses or even snails whatever are listed in the habitat's directive and also the birds similar to the habitat directive. So the ecologists are becoming very important people and with the backing of the legal system and with the backing of decision making and impact assessment. Thirdly I would point out that quite a lot of time and resources and thinking were initially at least in my country devoted to demarcation bordering the areas and when the impact assessments were organized then the borders were taken as very important aspects of where the impact actually reaches, what is in the impact area, whether there are any Natura 2000 sites but I would like to assure you and I will visualize it also in the next slide that the borders actually do not matter so much. It's about land ownership and how to identify the areas but in terms of the impacts the borders do not matter so much at all. So the impact, whether the impact that habitat and species will get the impact or not. And firstly I would point out that why I'm saying that nature conservation becomes on very strong legal ground is that every time anything is planned in nature, in the outer environment the Natura assessment or appropriate assessment should be conducted and more importantly the outcome of this assessment should assure the decision maker whether any impacts are envisaged or no impacts could follow. So if there is an even a slight uncertainty then the habitat directive article 6.3 requests that further and more in-depth assessment is needed which means that the permissions to build or excavate or do forest velling or whatever land use change in the environment do not have just very simple solutions but rather it should become as an object of impact assessment on the habitats and species. The next slide please. So as I said the nature conservation becomes as a form of legal grounds and the ecological knowledge is very important. And also it might be looked that it's restrictions, restrictions and the economic activities are prohibited. This is not the case. I will come back to it later today in my second presentation. What is important is the integrated approach as I said the different sectors not only a sectoral view but also from the point of view of taxing. Let's say there are mechanisms or instruments where the government can provide different taxing systems depending on the severity of the limitations to economic activities. But on the other hand also the compensation measures or payments are those that would mitigate those different restrictions and these become very sophisticated and as far as EU is concerned quite largely used. But we will look at them later today. And lastly but not leastly I would say that the nature conservation is not only your state or entity matter. It's an EU matter. So in several cases the approval of the European Commission is needed in order to proceed with different activities. So it should also be taken into account. The next slide please. So this is an illustration what I said about the borders. There can be different activities with different impacts. Let's say this green dot is an Natura 2000 site and is it a corridor or is it something that is going to build a building. So it may have depending on the environment, the landscape, the hydrological situation it may have different impact areas. So the most important thing is whether the Natura site, the habitats and species will be impacted. Not that let's say it's 500 meters from the Natura site so we assume that there are no impacts. So those metering doesn't play a role. Next slide please. This is an illustration of how the establishment of Natura 2000 sites was envisaged. And this is probably all known to you but I want to emphasize in this graph and why the system is called Natura 2000 since the habitat directive was adopted in 1992 and it was envisaged that by 2000 everything is in place. The network is there, it's functioning, the species and habitats are protected and of course it didn't materialize in such a well way. Also depending on the system that according to the habitat directive the orange box is here it's a gradual and step by step assessment of the proposed sites which finally becomes the sites of the Natura 2000 network but as you see from the left hand side the birds directive is quite simple. So the areas or special areas special protection areas, SBAs if they are identified they almost immediately become part of the Natura 2000 network. There is one more term in this graph is biographical seminars and it was also referred by Senka and Camilan. This is where experts gather and they are looking at the proposed sites from biographical point of view. Next slide please. And there are 11 biographical regions across Europe and these regions play quite a substantial and important role because the addition to the biographical region from the joining EU countries will be specifically looked at whether it will provide some extra sites extra protected, extra protection to the species. The next one please. And moreover from this slide you can see that some of the habitats are not represented in all EU countries or they are represented to a certain extent and some countries have quite significant important role for protecting those habitats and species. Next one please. For instance Estonia, Finland and Sweden we have quite important responsibility for alvars for the dry grasslands and these are priority habitats across EU. So it shows that what happens in Estonia, Finland and Sweden and especially when impacts are concerned then we have to be very careful. It's not only about our country but it's about the habitat across EU. Next one. And this is how Estonia, Natura 2000 Network looks like today. I must say that the number of SBAs is 66 and even the borders or the area of the SBAs haven't changed since 2004. So we pretty well knew at that time where the best bird areas were and especially thanks to the projects, different projects prior to the joining of EU and especially when Estonian Ornithological Society identified the IBAs, the important bird areas. The number of habitat sites has increased to 541 and you see that the marine areas and the mainland with those brownish dots and many of the areas of habitats are also coinciding with the SBAs with the bird areas. So it's a good mixture of applying the Nature Conservation Directives in Estonia but my fellow speakers will now elaborate how they implemented the Natura 2000 in Croatia and across EU. So thank you for your attention. Zahvaljemo se kajna veoma informativnoj prezentaciji o uspostavi natura i hiljade mreže u Estoniji. I naravno nasim onim napomenama koji nas mogu navesti na razmješanja kako da mi krenemo ozbiljno u uspostavu i s tem reže u Bosniji i Hecigu. Morat ću napomenati, slušatelje koji su već postavili pitanja da mi u agendi imamo postavnu sekciju koja počne i za 11 sati za odgovaranje na postavljana pitanja tako da ne očekuju ovog momenta odgovor ali vas još jednom postičem da postavljate pitanja u ovoj sekciji. Sada ćemo krenuti prema drugoj prezentaciji koja se odnosi na uspostavu područa natura dvije hiljede i ekoloških meža u Harvatskoj. Imamo zadovoljstvo da ugostimo zrinku mjeseć koja je biolog, ekolog sa više od 18 godina profesionalnog ispustavu zaštiti prirode, rukovoditelje tima i kodenator terenskih istraživanja na kartiranju staništa za brojna zaštičena područa i područa ekološke mreže uključujući istraživanja specificnih ciljeva očuvanja u ekološkoj mreže. Izmeđostav logradla je i kao kodenator terenskih istraživanja distribucije i 11 taksonomskih grupa u republici Harvatskoj u sklopu projekta integracije u EU Natura dvije hiljede. Za kolođer je radila i kao slušnjak za ekološku mrežu Natura dvije hiljede na projekta tehnike pomoći za provetbu Natura dvije hnade u Turskoj. Sudielovala je u izradi priručnika ocene privatljivosti Natura dvije hiljede. Bila je glavni ekspert za ocenu privatljivosti uviše od 20 projekata za ekološku mrežu i rukovodila je, izvinjavan se, u zadnjih dvije godine Zrinjka je predavač na studiulovojstva i zaštite prirode na Vela u Čelištu i Karlovcu gdje predaje kolegije o zaštite prirode i biološkoj raznovitost. Naravno, izvinjavan se ako sam malo skratila prezentaciju o Zrinjke a sada ćemo imati za duvoljstvu da čujemo njena iskustva i znanja o uspostavi Natura dvije hiljede u Harvatskoj. Izvolite zvi. Pozdravljom sve, pokušaću u dvadisedak minuta ispričati nešto, jedan proces koji traje već dvadisedak godina u stvari. Znači dvije su uloge koje moje u tom procesu jedna je kao ovlašteni kone koji radite glavne ocene privatljivosti za ekološkom režu a druga je kao istraživaću. Bilo za staništa i za neke u stvari vrste isto tako. Kad govorimo na Turi 2000 u Harvatskoj i jedna stvar na ovom ljenom dijelu možete vidjet gdje po prilicije tam reža, kad govorimo u kopnjenom dijelu na Turi 2000, prve tri zemlje sa najvećim udilom ekološkem režu u svom teritoriju su tri Balkanske zemlje. Hrvatska je tu nešto malo i za Slovenije, u stvari vjednom trenutku smo bili ispred, a onda je Slovenija još dobila naknadno da mora uključiti još neka svoja podruća Natura 2000. Ove desni slide je vezan za koji je postotak na Turi 2000 u Hrvatskoj vezan za obavna podruća, odnosno za morska podruća i taj dio ovdje se ne prikazuje postotak, nego samo u djelu površine pa tu je nešto manje ispada, prem da u stvari to je još jedan dio u kojem vjeratno trebamo u budućem periodu ga nadopuniti. Ukupno je 37, nešto manje od 37 posto, kopneno kteritorija dio ekološke mreže, nešto malo više od 16 posto, obalma gmora je dio ekološke mreže, 745 podruće očuvanja značenih za vrste i stanišne tipove i 38 podruće očuvanja značenih za ptise. Ono o čemu ću pričati je u spostavljanji možda bi bilo bolje reć definiranje samih podruće ekološke mreže, ocini prihvatljivosti za ekološku mrežu, o djelu kojisto tako vezamo u samu ekološku mrežu, to je njeno upravljanje i onaj dio koji se odnosi na obavez u svake države članica, to je da mora se organizirati monitoring, nači tali adekvatno upravljamo sa tim podrućima. Vremenski tijek u kratko vezan za proces izrade ekološke mreže, odnosno njenog definiranja počinio još negdje dvije prve, kad je bio prvi projekt vezan za smaradnu mrežu, odnosno emeraldnu mrežu, sličanje u svim držama, u svariji svično kao što je u Bosni, Herzegovini napravili, napravili se, skupi se sve podaci vezano za vrste stanišne tipove, kartiraju se u smislu u ključivanja, u giz da možemo lakše analizirati te podatke i na temelju toga je u tri faze, u tom periju do dvije prve, do dvije i osme napravljen prijedlog emeral mreže, koja bila osnova za u stvari dalje definiranje prvo nacionalne mreže, odnosno ekološke mreže Republike Hrvatske, a koja je pri stupanjem u Europskoj Uniji 2013 postala natura 2000. Ono što, tu su još neke stvari sam izdvojila u tom periodu od 13 godina, jedna je da dvije i druge osnovano stručno tijelo državni zavod za zaštitu prirode kao nezabisno stručno tijelo što je iznimno bitna stvar, mislim da je to nešto što je jako pomoglo u kvalitetnoj pripremi ekološke mreže u njenom ovoj razvoju. Tu je nekoliko projekta istu koji su bili direktno vezani od live projekta koji se bavio izrodnom ekološke mreže Republike Hrvatske, tako zvane Kronen koja je bila osnova kasni za prvo proglešenje koja je bila dvije i sedme, jedna od stvari je istu tako koja je bitna i koja je dosta pomogla u tim pripremama je izreda karte Staništa Republike Hrvatske u toj početnoj fazi kao jedne osnovne karte na tem lju koje onda se lakše definiralo drugi stvari, bitna podruća za ekološkom režu, u glavnom u tom procesu do dvije i trinejsta bila nis o ovih projekata i procesa gdje se revidirala tam reža do dna dopunjavali su se podaci kroz različite europske financirane projekte u glavnom i kroz taj procesu stvari smo pripremili ekološkom režu i da dvije i trinejste ju proglasili. Sa uleskom u Evropsku Uniju ne završala proces nego tu eko predloženo ekološkom režu, ona mora proč kroz tako zvane bio geografske seminare koji su za hrvatsku relativno brzo bili potovi i dvije i četkrnejsta je u stvari mečina tih podruća prihvačena prijeblj koje dala hrvatska a neke su se morali manje nadopune napravit, nekoliko još podruće trebalo bit dodatno zaštičeno i brazljike su još u nekim područem trebalo dodat neke vrste. Samo uspostavljenje smaredne mreže znači jedna od osnovnih stvarije zanimljivo je taj proces u kojem, kažem bitna podloga je sigurno bila karta kopnjenih staništa Republike Hrvatske, pa onda se je z toga napravio i karta natura staništa i prvi prijedlog smaredne mreže je prepozno da je nekih 50-50% kopnene površine hrvatske bio bitan za uspostav u toj mreže. Kasnijim analizama u stvari smo došli do nekih ekološkom mreže Republike Hrvatske imala 37% i to je taj 1% tako kojeg smo se kasnije u stvari, kojeg se vrtimo u definiranju ekoloških mreže. Jedna stvari koju brlo brzo u svojim počecima uspostavio državnih zavodza zaštitu prirode je dijeljenje informacija kroz ovakva web sučelja kroz portale sa podacima. Dostupnih su bili informacije o ekološkoj mreži svima i to je nešto što je svima nama koji nismo direktno bili zaposleni u samim ustanovama državnim. Bilo brlo korisno i omogućilo nam uključivanje u taj proces. Kod prijedloga natura 2000, ono što svaka zemlja može naravno dodati neke svoje vrste na taj popis, tako i hrvatska u svojim prijedlogu natura 2000 podruća dodala ovih, mislim da je dva, desetak vrsta i dva stanišna tipa, jedan od njih je recimo i sedrene barrijere, najmej, ne voli baš uvijek da se, neba da ne voli, nego kompleksno može bi dodavanje novih vrsta zbog toga što to može imati utjece i na druga zemlje članice, u koliko te vrste postoje ili stanišni tipovi u drugim zemljama članicama, oto znači da oni trebao i proći kroz reviziju svojih podruća ekološke mreže, ali recimo kad imate vrstu kao što je ovaj tu velebitka degenija koja je izraziti ndm velebita i ne postoji nigdje drugi dje, onda je to jedan puno jednostavni proces. Ukupno ovdje pregled po vrstama neću se puno zadržalat na tom dijelu 76 stanišnih tipova koje su, za koja su proglašena podruća ekološke mreže i 122 vrste ptica u stvari koje su, u sklopu toga i 146 drugih vrsta, mirola se radi vrstama flore ili falo. Verlo biten dio u proved bii celog ovog procesa, znači nije samo uspostavanje, gli drugih stvari koje trebamo uspostaviti tijekom za upravljanje podrućima ekološke mreže i sigurno informacijski sustav zaštite prirode koje hrvatska započila u početku, odnosno državni zale zaštitu prirode bio zadužen za to. I dana sto izgleda ovako kao bio portal koji imaju svoje web sučelje, ono što nema još dostupno na ovaj način ali zbog dostupnosti podataka, radi se o javnim podacima, pa naravno svima su dostupni na zahtjev, nije još napravljen dio da možete dođi do određu informacija određuni vrstama i vrstama životinskim i minim, ali karta stani što je nešto što je dostupno svima, tako da to jako-jako ovak šava i pobalšava kvalitetu implementacije same ekološke mreže. S odesne strane izdvojena jedna baza podataka koja je počila u stvari damno prije informacijski sustav zaštite prirode, razvije profesor Tony Nikolić sa Priroz slavnom matemacijskih fakupeta u Zagrebu, koja je baza podataka Flora Croatica Database, jedna u stvari baza podataka koja je počila još krajem 90-ih, koji je počeo razvijati, koja danas predstavlja stvarno jedna vrlo-vrlo bitan izvor informacija, kako za naturu 2000 tako i za občenito zaštitu prirode, nešto što je stvarno fantastično i što svako od nas koji stražuje Floru ili Staništa u stvari pokušavamo nekako doprinjec toj bazi i svakodnevno praktično i u napređimati. Unet od svim tim projektima koji su bili, koji su u tom 20 godišnjem procesu, ovo je danas, recimo, jedan print screen u stvari opisa jednog podruću ekološkem reže, gdje ovdje su ciljevi očuvanja, vrste ciljevi očuvanja, a ovdje kaže koja je kvaliteta, koliko znamo o tim vrstama na tom podruću ekološkem reže. Kada imamo DDE, znači to je Data Deficiency, znači nemamo dovoljno podatak da bi mogli procjenit kakvog populaciju imamo tamo i to je nešto što, i danas imamo nešto što moramo nadopuniti i nadograditi taj dio ekološkim reže. To je jedan proces koji sigurno traje i duže od tih 20 godina i jednostavno kroz različite mehanizme i različite projekte treba na tome aktivno cijelo vrijeme raditi. Ono što je još istopitno bilo i niz projekta i nakon pristupanja eropske unije koji se otvori u tom segmentu iz kojim pokušavamo i dalje nadopunjavati te nedostatke u podacima. Jedan od njih je ovdje, ah sad vidim da je krivo nije natura, biogeografski seminari, nego ovdje treba biti projekt, integracija natura 2000 u Evropsku Uniju, inače projekt koji je finansirala Svecka Banka, a znači da država dignula kredit za njega da bi ga mogla isfinancirati kroz koje su napravili na kartiranja nešunskih staništa i inventarizacija 9 skupina životinja. Znači to su bilo stvarno dva najveća projekta inventarizacija na Područu Hrvatske, ma mislim ne samo Republike Hrvatske, nego na Područu Hrvatske od kad znamo da posta istraživanja. I bio je projekti za te planova upravljanja s trogo znaštičenim vrstama kroz kojih je za nekih, mislim da, osam vrsta napravljeni su planova upravljanja i ono što sada imamo tzv. projekte koji spada u operativni program konkurentnosti, kohezija koji su započili nekdje 2016, neki od njih još nisu niti započili sa izvedbom u smislu da idemo na teren i to radimo. Jedan je vezan u Monitoring Natura 2000 Podruća, drugi je u splanove upravljanja, to je projekt koji je već u implementaciji i kartiranja obavnih i pridnenih morskih staništ. Što tu recimo, imamo jedan u stvari problem da javna nabava je nešto što toliko dugo traje da mi još nismo, vidite da 2016 smo trebali započica sa izvedbom tih projekata u smislu implementacije, a još uvijek u 2021 nismo nismo bili na terenu i krenuli sa implementacijom tih projekata u stvarnosti, znači ta priprema tih projekata i javne nabave jako dugo traje i to, to vam je jedan savjet kako svakako se posvetite tome da pokušate takve stvari, tako pilike bolje možda iskoristiti nego što smo mi to sada. Svada ću otvoriti jednu temu koja je vezana u ocenu prifatljivosti za ekološku mrežu, odnosno sam članak šest direktive, ovdje tu su izlistani ti dijelovi, toh članaka neću ih čitati, u stvari sastoj s otome da kroz ocenu prifatljivosti za ekološku mrežu svaka država je dužna, godit računa o tome da se zahvati planovi ili programi ne narušavaju cjelovitost tih ekološke mreže, u kratkom. To i nače jedan od dojsta najjačih mechanizama zaštite prirode koji je postoji pa vjerojatno i gdje u svijetu i stvarno iz našeg iskustva, ono što ja mogu reći od početka, radimo u implementaciji toga, prve su ocijene, vidjećete na sljedećom slajdu, bila je 2,9 godine i kod nas u ojkonu, recimo, 2,9 smo imali je dva, 5 zaposljenih biologa, samo da vam inilustriram koje snada toga, danas ih je zaposljeno 20, ali u stvari kroz različite druge partnerske firme bi mogli reći da je vjerojatno više od 50 biologa bila na neki način uključeno u zaštitu prirode i recimo, vjerojatno do kraja, ove godine je moguće da ćemo još recimo 10 imati zaposljenih biologa. Znači, to je jedan stvarno, brlo veliki, ovaj jaki mehanizm koji tjera sve sudionike u privredi da se uključe u stvari na dekvate načini, gdje to znanje, buvorila i kaja, o tome, brlo, brlo bitno, koj znanje biologa postaje nikad bitnije do sada. Osnovno je znači, taj dio, veznam, tri su razine neke koje možemo gledat, predhodna ocena, glavna ocena i to je prevodavajući javni interes i kompenzacijske miere. U glavnom, ono što, što vezano za to mogu reći, znam da vrlo često, recimo, investitorima bude zanimio, ako glavna ocena nemože proć, znači ako prepoznamo da postoje, da postoje vjerojatno značenih utjeca na ciljeve očuvanja ekološke mreže, pa oni kažu, pa pogledajte, postoji tu utvođivanje prevladavajući javnog interese i kompenzacijskih miera, iskreno to je nešto, gdje ne želite, ne želite doć, stvari se počinju jako komplicijat. O tome bi moglo puno, puno više nekoliko možda predavanja pričatno, ovdje tuču samo u kratko to da cijela stvar počinja intensivni u stvari dvije i pete godine kada zakon prvi put jasnije nekako definira ekološkom režu, dvije i sedme je proglašena ekološkom reža Republike i stvorili su se stvari postova da se može provoditi takav jedan postupak, pocijene prihvatljivosti za ekološkom režu, prvo smo ga zvali procijna utjeca na prirodu i zatim bilo potrebno i definirati kakav je sadrže tako gjednog novog dokumenta koji treba napraviti i ove danje stvari su više manje vezane u pristupanje Evropskoj uniji i usklađivanje sa tim postupcima. Kada gledamo u stvari sam taj postupak on se može odbijat ili kao samostavam postupak pa recimo ovdje su je prikazand taj proces postupka ocijne prihvatljivosti za ekološkom režu je otvoren za javno, znači sve predhodne ocijne, glavne ocijne trebaju biti javno objavljene i imaju javnu raspravu i ovdje su su prikazani djelove gdje je na stranicama milistarsa su prikazani takvi projekti postupci ali može biti kao dio procijne utjeca na okoliš ili strateške procijne utjeca na okoliš pa je to samo jedno poglavlje u takvim dokumentima. U kratko samo ocijne prihvatljivosti zahvata za ekološkom režu jedno stvari s kojem se svi ovo ošteniciji ali i oni koje su u komisijama može, a što je to značajen utjeca? Ne kako ga definirat? Ovo je nešto što svi učimo jedan praktično i kontinuirani proces u kojem su djelovemo i to se mijenja i prema odukama europske komisije prema novim nekim saznanjima pre sudama suda, europskog suda znači to isto jedna stvar koju nije statično. Ono što ona uvodija to je vrlo često zahtjeva da investitori odnosno da se zapotreba ovakve studije na pravi dodatne istraživanje. Taj istraživanje mogu trajat i godinu dana može biti duže i to je nešto našto treba, o čemu treba sigurno one koji su voditeri, takvih zahvata koji su uvoditi i našto nisu spremni i jako je puno bude odpra. Prvo, financijski, a drugo, vrlo često i vrijeme je novac pa kad kažete da trebate nešto godinu dana treba čekati projekti to je jako veliki problem. Tu je bitno istotako, spomenula sam već ta edukacija. Edukacija vlaštenika, oni koji zvode, znači da se uvodila, da se uvodila, spomenula sam već ta edukacija. Edukacija vlaštenika, oni koji zvode takve studije, ali istotako koji ih pripremaju, odnosno analiziraju utjece, ali istotako je edukacija čvanova povjerenstva i te stvari su napravljene, nekoliko je tih priručnika napravljenu za ucinuprihvatljivosti, prvi smo napravili 211 ali nekoliko godina kasnije i napravljene na još set novih malo, ajmo reć, updejtanih sa, sa još dodatnim elementima, pogotvo vezano za te nove presude evropskih suba. Strateška procina utjeca na okoliši je jednom postupak koji zaziva jako puno problema, pogotvo kada se odnosi na glavnu ocinu i postaje u stvari jedan može stvarno u nekim strategijama, planalima, programima napraviti dosta ih zaustaviti u tom postupku Strateške procina utjeca na okoliši. Ona se provodi za bilo koju nacionalnu, regionalnu ili lokalnu, na lokalnoj razini i tu je bilo dosta lutanja i same hrvatske od toga dali za neke planove, kao što su šumsko gospodarske planovi, treba radi Stratešku procinu, gdje se pokušavalo to nekako izbjeć različitim drugim postupcima i procesima, pa na kraju uvijek vrlo teško možete neke stvari izbjeć, Evropska Unija bude vrlo strikna u tome i kaže što se mora kako napraviti, dobijete na kraju za par godina da morate vjenja zakon i postupke. Jedan od ovoj problema koji može nastati je da procina dokumenta na više razini, se prenosi na dokumenta na nižje razini, a oni na više razini nemaju možete dovoljnu razinu detalja da možete detaljno to sagledat, tako da tu je, nije problemi u stvari, koliko detailjno sagledavati u taj glavnoj ocini za strateške procine utjece na okoliš. I ovdje vi možda još samo istaknula ove dio vezan za edukaciju članuva povjerenstva, od strateških procina smo premjetili ali občeni, to ne za glavnu ocinu i občeni, tu zna biti dosta problema da stvariti članuva i povjerenstva u potpunosti, ne razumiju razinu na koje se tapi dokumenti pripremaju i rade. Jednu stvar, koliko možda nisam istakla do sada na ovim slajdovima, to je da u svim postupcima ocjeni prihvatljivosti za ekološkom režu uloga Držemak zavoda za zaštitu prirode, dana se zove zavod za zaštitu okoliša i prirode, je to da na bilo koju glavnu ocinu, bilo koja razini da se provodi, stručno mišljenje treba izdati zavoda za zaštitu okoliša i prirode, to je jedan vrlo bitan element i na temelju toga komisija članuvi povjerenstva treba i udat svoje mišljenje. Ali ukratko samo od ionicima, ovdje su istaknuti neki kojima u stvari s kojima natura 2000 implementacija ekološkim režim može, treba fjera ich na neke nove procedure. Naima implementacija upravljanja je načešći kroz planuvi gospodarenja prirodnim resursima i tu su hrvatske vode, hrvatske šume, hrvatska elektroprivreda, poljoprivreda lovstvo oni koji vrlo često moraju malo i to je nešto gdje treba puno, puno energie uložit koja na kraju se onda sigurno ispladi. Jedan od problema s kojem se srećemo je svakako u prostornim planovima, oni moraju na županijskoj razini proti stratešku, proti inutjeca na okoliš i tu u stvari mnogi županije izbjegavaju svoje revizije s prostornih planova zato što im se može dogoditi da od nekih od zahvota koji su planirani tima planova ima čem morat od usta. I to su procesiji izrade takvih prostornih planova Dosta zahtjevni mogu trajat nekoliko godina i to je ono što nitko nekoliko. Evo, jedno, alako malo pozitivnije sad stvar vezana u zupravljanje znači jedno od stvari i dionike poljoprivrednici kao jedan od glavnih dionika u okolišu, sigurno mogu doprinjet različitim svojim praksama jedno od takvih, recimo, postoji kroz programu ruralnoh razvoja mjera 10 gdje se subvencioniraju načini upravljanja travnjacima na način da doprinose zaštiti prirode, odnosno, konkretno zaštiti bilo ška raznoliko stjeli najvećim gelom i u stvari i oboj vezano u natura 2000. I jedna od stvari koju smo koju radimo, recimo, trenutno radim na tom projektu a to je da radimo monitoring implementacije takve mjere i kroz to prikupljaju se podaci isto tako za natura 2000 podruće na zastanje stanišnih tipova. Trenutno smo u procesima izrde planova upravljanja za područe ekološke mreže samo upravljanje znači basata podruća ali kroz sektorske planove gospodarenja, pridodnim resursima se puno toga isto tako od dvija vezano za upravljanje, implementaciju upravljanja u stvari to je jedan od vrlobitnih elemenata. Jedna od stvari koja tu dosta pomaže isto tako je pravilni kociđevima očuvanja i mierama očuvanja cilnih vrsta ptica u područima ekološke mreže. To je u stvari jedan dokument koje za svaku ciljnu vrstvu u svakom područu ekološke mreže definira što je cilj očuvanja koja je to veličina populacije i koje mjere bi pojedini sektori u stvari trebali implementirac da se ostvari očuvanje te vrste ili stanišnog tipa. Način upravljanja područima ekološke mreže koja su nacionalni parkov ili parkovi prirode upravljaju javne ustanove koje ustanovila država a hrvatska je podjeljina u 21 županju i svaka županja mora imati svoju javnu ustanovu koja upravlja zaštičanim područima ekološke mreže ali upravlja isto tako i sa područima ne, pardon, zaštičanim područima o smislu zakona o zašteti prirode, ali upravlja i sa područima tu nastaje jedan problem što kada se područi ekološke mreže nalazi na nekoliko u nekoliko županje svaka je javna ustanova onda nadležna za ona je dio koji je na tom područu ekološke mreže u tom područu županje ali plan upravljanja je jedan za cijel oto područi ekološke mreže. Znači, tu je malo je kompleks sam taj dio to je, nismo još napravili tako planove upravljanja pa u sljedećih godinu dvijećemo možda znata kako ćemo rješiti taj nedostat takih problem. I ono što je još zanimljivo, znači, planovi prema kojima se gospodari šumama i šumskim zemlještem tako zvanim šumsko-gospodarske planovi smatravi se planovima upravljanja ekološkom režom isto tako i to je jedna stvar znači te planove rade sama sami šumari i to je dio koji je na taj način rješen trenut. Svaka družova članica ima obavezu monitoringa i izvješćivanja nismo ušli u ovaj perio do 2013 do 2018 sljedeći nam je u glavnom ono što što možete vidjeto je da kot vrsta imamo puno ovih sivih koje su stvari nepoznatostani. Znači, to je ono je dio koji sam pričao nedostatko podataka ali imamo sad veliki taj jedan projekt uskojupu kojega bi trebal organizirati veliko, veliki monitoring iskreno, jedan od problema nam je nemamo dovoljno stručneka posao koji trebamo. Ne znam, je sam prešla vrijeme možda da se zaustavim ili ovaj Zvijenka, meni je zaista žao da vas zaustavim jer sve informacije koje nam dajete su stvari izuzetno bitne i pokazio nam koliko kompleksan proces je ispred nas. Naravno naše vrijeme za pauzu je več pri kraju ako želi... Pozivam vas da nastavim i završite vašu prezentaciju izda paude ako želite, jer stvarno je bitno ili ćemo prijeći na seču prezentaciju ali molim vas u tušte sa u diskusi u kasniji odvore na pitanje koji imamo mnogo. Hvala vam ljepo, ja su ispričavam što sam ovaj odužila ove zadnje slajdje mislim da je sam po sebi ove predsednju stvari nema potrebe da da čitam i ovo je pozdrav. Hvala vam velika, još jednom kažem nas vidja, nisam htjela da vas prekinim jer prezentacija je celovita i daje nam jako mnogo informacija važni za nas. Zamođuću sad sve da napravimo kratku pauzu od 10 minuta i vraćamo se tačno u 10.52. Molim vas da se ne isključujete sa ovog linka samo se vrati u 10.52 kad nastavljamo. Hvala. Pošto vam i učisniti webinare nadam ste da ste tu, završili smo našu pauzu ostavili smo još 5 minuta koji smo po svijetu čitanim vaših pitanja dragom je da postavljate pitanje na koja danas ćemo pokušati dobiti odgovore od naših panelista. Da bi smo malo stigli u dinamice u vriječek panelistu da uzmje riječ i za molike, naravno, gospodžu Zringuda kroz odgore na pitanja kasnije još istak mi preostali preostali značajne djelove svoje prezentacije ljerujem da se mnogi odgore nalaze utome. Sada imamo čas da čujemo gospodnata Landis Luisa koji dolazi iz centra za istraživanje okoloviša pajzažnije koloksa doktoratu u oblasti procesa promnjene pajzažalo Evropa. Prakvo 20 godina je radio na razvoj mleža zaštićnjem podruća u mnogim Evropskim državom uključujući države centralni i istočne Evrope a i nam sveču ba kažen da je teo aktivno učesto i u projektima prekogrančne sradnje na prepoznavanju značajnih podruća za ekologiskom ležu a drugo vremena rani. Teo je također uključen u rade Evropskog tematskog centra za biošku raznolikost sa postrivim pokusom na polve izvanost pajzaža. Teo, izvolite. Teo, dobro. Značaj, značaj, značaj, značaj, značaj, značaj, značaj, Značaj, značaj, značaj, značaj, smrt, smrt, smrt alok svakom nebo skête i svakom nebo dobro. Sničaj, n поверх i dne. mediterra around for all mediterra in countries to discuss the topics related to Natura 2000 and you by diversity strategy so that also connects to all the previous present presentations we are supporting the member states in their process of implementing, which is an ongoing process. Well, Let me continue, I will briefly present why do we need ecological networks or green infrastructure, as it is always also called. A bit about national approaches on ecological networks and how to develop ecological networks at site or regional level. In brief, I will say something about funding and where you can find some further information also. Well, ecological networks, one moment let me check that I have, yes. Ecological networks are essential because the modern landscape, as we know it, is totally fragmented. We have the railways, we have built-up areas, we have houses. Next slide please, by the way. We have our industry and, well, as you know, as we all know, our landscape has changed considerably. Well, as a result, we see that what was in the past, well, natural habitat, living areas for species, it has decreased and decreased. And we have ended up in a situation where there is very little natural habitat left. In fact, it's the situation at the right bottom. So few fragments of forest or wetlands or whatever is remaining. Where we have to go now is to a situation where you try to reconnect what is left. And partly you can focus on restoring lost habitats, lost wetlands or grasslands or whatever. Partly it's also a matter of connecting those patches to improve biodiversity. And that relates to the concept that we discussed, the concept of ecological networks. It's a concept which has in, well, much use developed within landscape ecology. And as mentioned, there are several terms for it. You can call it landscape connectivity or spatial cohesion. Or, well, nowadays they use also the concept of green infrastructure, which is more or less the same, but more multifunctional. With other functions like recreation or adapted farming. Well, an ecological network consists of habitat patches for the population of species, the particular species that exchanges individual by dispersal. So you might have a core area and smaller areas around it. And between those areas there are species moving. And that is how the network functions. So besides core areas, the good protected areas, there are also corridors. That's an important concept. And the corridors may differ. It is obvious that a corridor for a fish should be a waterway somehow. It should be water connecting areas. However, a corridor for a birch might be different because they can cover some hostile habitat, hostile territory. So in that respect, well, you don't need a physical connection directly. You might perhaps need stepping stones between protected areas. Well, also important is that a network is species based. It is not a matter of doing a calculation and calculating a fragmentation index and trying to improve that index that is of no use at all. You have to focus it on certain target species. For instance, the links or for instance fish species for which you want to connect protected areas. Yes, and well, if we focus on species, next slide. Let me see. Yes, if we focus on species, we asked experts in the European workshop, which species do most need connectivity green infrastructure. And, well, those experts 50 or so they mentioned as first, well, aquatic species, fish species. However, they also mentioned mammals as being very important and also insects to a lesser extent perhaps birds and flowers. Well, that is the kind of gut feeling, of course. And it depends very much on the mobility of a species and also the type of available habitat, which is present in the landscape and that forms part of the ecological network. Mel, to some extent, also some habitats. We discussed the different habitats in the habitat directive. Also, habitats do need collectivity. They also need exchange across the landscape, especially in the light of climate change. That is going to be a very important issue in the near future. Well, what species do need, what collectivity. First of all, there are species that are good dispersers. There are species that are poor dispersers. That means they can distribute, they can move easily or not so easily. And they have different strategies for spatial cohesion. Networks are important for poor dispersals that need a small network area. But they are very much dependent on very specific habitats, like, for instance, particular rare subproxilic beetles. They might need a network to survive. On the other hand, there are also species that might be good dispersers, but they need a large territory, like the lynx that I mentioned before. They need large area as well. And my next slide shows then the principle. You have a certain graph of cohesion of the landscape and a certain aim that you would like to achieve for biodiversity. And along that graph, for instance, where those axes cross, you will see here a marmot. And here the fragmentation level is okay. The species that are protected areas are well enough connected for these species to be sustainable. So it is on the threshold value or above the threshold value. That means that for all other species that have less demands, like some flowers, like small mice. The next slide please. Yes. And one more, yes. One further. Yes. So all species with less demands on the left of the marmot, like some reptiles, like flowers, like mice. They have a situation where they can exchange between those areas, whereas species with higher demands, like those ones to the right on top. Certain species with large territories or lynx or so, they might need additional measures for those species. Work has to be done to improve connectivity. I show an example in the next slide of infrastructure to improve connectivity, because those species that need improved networks, they do need means to cross, for instance, the highways. This is an example of our first eco duct in the Netherlands, which was built, I think, 25 years ago. But in the meantime we have, I think, about 35 eco ducts in the Netherlands to improve landscape connectivity for particular species. Well, you see some other examples in the next slide, the other needs very specific measures, also along waterways and the roads to pass those roads. Amphibians might need different measures. Pilvards for fish might be an opportunity also. And you also see one eco duct in the construction, which I visited with an Israeli visitor three years ago. So that are all examples of how you can restore connections in the landscape. Next slide, yes. I can't see my zoom. Well, I will just continue. There's some information about funding in the slide. I will show you some examples of projects that were funded by the live program, the EU live program. It funds, for instance, projects to improve the connectivity for large carnivores to remove barriers or raptors migration measures to ensure river connectivity. Transnational planning of ecological networks and other conservation actions. So that is a way how projects are funded. This program has been scaled up a lot in the coming years that there is a large increase in budget by almost 2 billion euro from the present life program. I'm not sure I couldn't find the information so easily whether at the moment there is pre accession funding for Bosnia Herzegovina for this purpose. There was in the past, I know that. But there is also, of course, the opportunity to coordinate to cooperate with other member states. And it might well be possible that Bosnia participates in a project on, for instance, Brown beer or links that is focusing on collectivity where Bosnia can be one of the partners in a project. Well, coming to policy and legislation. For the European member states article 10 of the habitants directive is very important to implement corridors. To improve the ecological networks. Networks are also seen as part of the natural 2000 network ecological corridor sorry. Also the emerald network recommends the development of corridors. And the new EU by diversity strategy for 30 also highlights importance of a coherent trends European nature network. To set up ecological corridors to prevent genetic isolation, allow for species migration and maintain and enhance healthy ecosystems. So also the coming years, this is going to be an important focus because in Europe we have. In European member states we have realized that our the conservation status of species and habits is still insufficient. Too many species are in poor conservation status that is partly due to poor habitat quality, but partly also due to the poor connectivity, the poor landscape cohesion. So as mentioned the new strategy mentions that a lot of funds will be available 20 billion a year for investing in green infrastructure. Well, if we look at ecological networks at a national level planning landscape colectivity and ecological network is done in different ways in different regions of Europe. Often you see very regional approaches. You saw that in the past like 30 years ago the development of the ecological network started in central Europe and in the Baltic states they had a leading role in those days. And we see nowadays that that you can be fine between federal states and no federal states, the federal states like Germany, Austria, Italy and Spain. They are very decentralized and different regions have different approaches. But as other countries, it's a coordinated national approach to develop an ecological network. And I just show a few maps, the map from the Netherlands, we started 50 ecological network in 1991, 1992, and this is the map that was developed at the time. Also the map from Estonia, the green network, this map is 2010. France has made a very elaborated process of develop different networks that were merged into one map for the tram. Germany has also a quite different network. It has a federal approach as I mentioned, so it differs how dense the network is in some boondislender. Sometimes it's very dense, sometimes it's not, and you have many very small fragmented protected areas. Well, I show some examples of ecological work on ecological networks and they come from a study I did for the Topic Centre by Diversity in 2019. I show, well, there are examples in that report on different habitats, for instance, for boreal Baltic coastal meadows for alpine rivers and for temporary Mediterranean ponds. And these are all habitats from the habitat directive which are considered important, which are in need of connectivity. So you can find it in that report, how that approach is, and you can see the cover of that report. This report is going online, or it is already online now, and I will give you afterwards some details to check for more information on this study. This handbook is available for all member states and all other countries and interested experts to consult. And one of the chapters is indeed dealing with the green infrastructure and network coherence. Well, I give an example of temporary Mediterranean ponds. There's a distribution map with red dots on the right where you see where the habitat is occurring. Several life projects have been executed in the past to construct and rehabilitate Mediterranean ponds. Also to eradicate exotic species, which is an important problem for this habitat, to remove drain ditches and for reintroduction of species. And there are, for instance, projects on the coast of Portugal Life Characos that has been working on it. In the slide you also see, by the way, the reference to the report that is example is worked out. Well, we also did in the same report some examples of species, the deep connectivity. One of the species is the European sturgeon for the beluga. It's the large copper, butterfly species, aeration links, and the stack beetle. These are also all species from the habitat directive. So, yeah, check out that report for elaboration on this or the handbook where you find the same examples. I also give an example for Ukraine, Belovodsk region, which is Lugansk oblast, where we nowadays have those problems, all the unrest. Anyway, I did some field work there for steppic habitats, like 10 years ago. We used a map because, as you recall, ecological networks have to be species-specific and habitat-specific. So, this purpose was really to make an ecological network for steppic habitats, which are very important in this area. So, we prepared that map with remaining grasslands and steppe that are still there. And we defined a number of species, which are depending on that steppic habitat. And the species, they differ from spotic souslik up to the wolf, steppe herrier or eagle owl. And the species differ in their requirements. On the left top, there are species that need only small areas, they have limited range. Right bottom, you see species that have large range and also need very large areas. And in developing a network, you should, well, define what your aim is. Are you happy if the marble pole cat with all the species to the left can come back? What do you want to have a higher aim and want to have populations of wolves that can move in the landscape? So, that is a choice for politicians to make. But we as specialists, species experts, we have to advise the policy makers on what approach and which species can be focal for a network. Well, we visited all the remaining steppe grasslands, we identified what the good grasslands were. And we also identified in the landscape where potential corridors could occur. And that are the yellow lines in the map. That are the possible steppe corridors. We did spatial modeling. I won't go into much detail, but what you see here is a map that we analyzed with the model large. And you see that in the bottom center, there is the dark, well, bright green area, which is considered a poor area for the steppe marmot. And in the ecological network, you aim to make connections from that area to other areas. So, with the model, we could show also if the network could work, would be sufficient for the species to obtain sustainable populations. To bet, that is an approach that we follow there. That we did similar work, for instance, in Central Poland for the Vistula River and in other regions in Europe as well. Well, if you recall, well, our colleague from Croatia mentioned in her slides also the work that was done on the Sava River. And I happened to be in Bosnia in the years 2003-2005. At that time, I also met already Senka Barudanovic. But at that time, we had a partners for water project, which was also working, looking at developing an ecological network for the Sava. And we worked with the different governments, with the different authorities, the river basin committee, experts in conservation planning on this network. And we worked on the ground. We had several experts involved from the different countries. We organized at the time also a workshop in Sarajevo, where we discussed, well, the network. And of course in those days, the means were not as good as we have nowadays, but we managed to print large maps. And with the experts, in this case, Croatian experts, we looked at the quality of areas and at species which would depend on the Sava River for collectivity. It is very important to stress here that in this work, transboundary work is essential. And that is not only for Bosnia. It counts for all European member states. Also France and Germany have to discuss those transboundary corridors. Networks don't stop at a border. Networks cross those borders. So it needs discussions with neighboring countries, neighboring regions to define what priority should be, which species should have priority, and what joint measures can be made to make a joint network. And as mentioned, live projects, for instance, can be such a tool to develop or to open such discussions that also other means can be followed. Well, then I come to my final slide with key findings. Well, it doesn't matter much what name you give it, whether it is ecological network or network coherence or green infrastructure. The names may differ, but the concepts are similar. It is a matter of connecting areas, connecting natural habitats. The problem is that many networks are developed. They are on paper, but they are not brought into practice. It remains a paper network. So in reality a lot of work has to be done at a national level to improve the network coherence or the landscape collectivity. You have to make that map also practice. And you have to discuss with the different landowners how to realize a corridor that a landowners will accept, not that also shoot a purpose of connecting those protected areas. As mentioned, the new biodiversity strategy 2030 is very important for the EU member states to improve ecological networks. Crucial aspect is that the landowners should be species-based, so do not just connect the protected areas. It doesn't make sense to connect wetlands with forest areas because there is no corridor necessary, usually. You connect wetlands with wetlands or forest with forests or grasslands with grasslands. Well, there are opportunities for funding, perhaps pre-accession funding or other ways of funding, and that should be looked into. One thing that I haven't mentioned in my slide, but in our work for the biogeographical process, we have a newsletter where we announce different meetings, discussion groups. For instance, we plan this year a meeting on flyways for birds, for ecological networks for birds in Croatia, I think. If you subscribe to our newsletter, you will be informed about such events happening, and you can join those meetings either online or live in Croatia. I will put the email address in the chat, so you can subscribe to the newsletter and be informed about the activities that we are doing on the European Natura 2000 Network. That's all I want to say. Thank you very much. Alo vama, Teo, na ovim informacijama. Zbilja jako mnogo informacija, danas dobijamo. Chciela biš zamoliti... Chciela biš se zahvaliti z rih koja nam evo pomaže već svojim odgovorima u ovdje u ovoj funkciji pitanja i odgovori, a sad molim Kaju da pređe na svoju drugu prezentaciju. Kaj je izvalit? Ja. Čakaj. Now we have come to a stage where all those ideas and the pre-work and the establishment of the areas has come to a point to put into interaction, how to implement that and what mechanisms and what instruments the governments have, and I would like to illustrate some of the possibilities. So some people say that there is no question. Nature has intrinsic value and we should be very careful of destroying it or affecting it. Although we all know that we are using natural resources and we trade with them and there are resources that we are not trading with. But still we are trying to put some price tags on the resources. And I would like to go through what we mean by land management for conservation and then the few arguments that are prevailing and have been, I would say, universal to all the countries independent of whether they are EU members or not. And to illustrate how the nature conservation in land management have been implemented and what are the new trends and ways out on the example of Austria which is perhaps more from the natural point of view and natural environment point of view more similar to Bosnia than Estonia is because Estonia is a flat country similar to Netherlands where the density of people is quite different and this makes quite a difference also in the attitudes and nature conservation objectives. Could I have the next slide please? So when we are talking about the land management for conservation then people usually think that this is about jobs and this is about jobs and there is quite a widespread hesitation that nature conservation will put restrictions on the economic activities and there will be a reduction in jobs especially in the rural areas and so there is quite a large cost involved that the society should bear. I would like to touch upon some of the issues. So in the nature conservation of course the primary objective is to maintain the favorable conservation status of species and habitat and this forms the framework of land management as well as we were talking about earlier how to assess the impacts and how to avoid them. Soil and water not only about forestry and agriculture but also forest soil and the water systems more broadly and it's about landscapes because when you look at a very specific area very localized concrete area this might not solve the problem broaden your view to the catchment area to the landscape area to different administrative scales. As we have talked here today the integrity of the site is very important and this was the main message by Theo that how to maintain the connectivity and integrity of the green infrastructure the green areas. But it's more broadly being discussed across Europe the nature based solutions and it's not so much about perhaps nature conservation but how to use nature and the functions for the benefit of let's say water purification, wastewater treatment and also avoid flooding for instance. More importantly also the different research groups and also the governments are looking for how to put a value on ecosystem services because we are using the ecosystem functions but we are not necessarily paying for them and how to put a price tag also on them and probably most recent action and also the application of sustainable land use is related to result based payments. So far the farmers have been able to apply for action based payments let's say there are certain criteria how to apply for agri-environmental support when they do good things to the nature but it is more widely been discussed that we should rather be focusing on the results rather than single actions. So I would like to briefly touch upon three issues it's about the restrictions to the economic activity then the public the cost on the public budget and whether nature conservation can only be implemented on public land so let's take the first aspect about the restrictions to the economic activity the next slide please and perhaps also already to the next one so yes there are certain economic restrictions because the primary aim is to conserve the species and habitats so that all the economic activities can be implemented or not at the mountain scope as they perhaps were envisaged by the developer but it's not about losing jobs the jobs are actually created somewhere else they are not created in the industry but they are created in the forestry and also those who are not necessarily involved in those sectors but own the land and they can't use the land as they perhaps would have liked to because of the nature conservation limitations then the countries, the governments are also compensating for those restrictions so yes the public budget is important because nature conservation is a public good is a public activity and it's expected that all the society contributes to that but not all the benefits are quantifiable as I already mentioned for instance the ecosystem services so how to put a price tag to that clean air or clean water that we enjoy either outside or inside environments and also nature as a cultural good source for culture and also people's behavior the next one please public land again this is partly true because all the governments across Europe found that implementing the nature conservation objectives are more easier more straightforward on public land than on private land owners may have different objectives of using the land but when we look at the numbers for instance even in Estonia then the protected areas are divided between different management zones and there is a management zone where there is a share of private and public land together with a very restricted protected areas it counts for 20% on private land when we take the examples the next slide please of Austria and Estonia I'm just not going through the Austrian slides in detail but this is just for you for further exploration next slide please just to show you that how Austria has tackled the farmland management and the forest management in their country and as you see from those boxes there is quite a number Kaja, smijem vas prekinno samo jednu sekundu ako vas smijem samo da za danes, jer očto je nemaguće da ovu ogromnu temu završimo danes za danes pređemo preko primjera i za Austria da ga danes na intuosima našim slušacenima oloču vas da se vratite na primjera iz Estonia i da ostavimo neko vrijeme za diskusiju zato počutu ovo je ovo da ostavimo ovo da ostavimo našim slušacenima ovo da se vratite neko primjera da farmlje sada učniti ovo nekoje nekoje nekoje našim slušacenima i da se vratite da se vratite ovo da je ovo da primjera da se vratite ovo da se vratite dobro i dobro da se vratite dobro dobro dobro da se vratite ovo da je ovo da ostavimo našim slušacenima i da ostavimo našim slušacenima i proključno je, kao je, da se vrhu sr�a naočnog donesipu u učinog dačnog donesipu u učinog sanjim konservacijama, da se se povratila već srečnima zemljena. Kao nekaj. Ačo ćeš da imamo značnije, da u ovom glasbu, koje raši nekajši njegodnih njegodnih nječe. Kada se u značijski učin, znači je da se učin je nekajši neki 80 % u značijskiu na povihljenju u rejučne očinu. Danes u EU, i njišnjavnije vršim način, nekajši neki 20 %. Očli se je posljegirila, there are options to manage the major conservation areas with the EU funds and from different programs, especially with the CAP or the Common Agriculture Policy, the Rural Development Plan measures, which shows the left graph. Sve je to. Sve ilustracije od Estonija i naša, da se je učinila. Kako je Euro-Sperheta pradena u Estonija, da se je učinila u svijetnih habitatu. To je učinila u projadu. I to je pravda motivacija na farmacji i na ljubom. Zdajte se počutiti svoj slijednih. Zdajte se kompensacije, sistem na damačnje, odgledajte svoj protektivnih svoja. I znači, svoje systemi je vrlo vrlo, i znači, da je uvijedno uvijedno svoje respektive od natučnog koncivacije. Čekaj. A la vana ka je na ovoj prezentaciji i još jednom molim za izvinenje što sam vas zamola da preskočite dio vaše prezentacije koja nam sigurno je mogu da rati još informacija. Ali kao što reko, očto je da ne možemo danas završiti sve ono što je planirano, jer vidimo i da je interis učestnika na ovom webinaru Veliki. Postavljaju se titanja. Ja sam jec za hvala zrinke i hvala još jednom što odgovarati pisno na titanja, ali ima i titanja na kojoj ja biti čebalo usveno odgovoditi od koji bi benetiti imali svi namši slušatevi. Ja sam pokošala usput da pratim tipove titanja i da kompiliram meka izvinjavan se slušavacima koji me ne iče uspomnjati mena, ali biti ovih titanja izvilja bitna. Ja ću početi sa zrinkom koju su postavljena titanja u stvari o iskorisljivosti našeg postojećeg plana za Natura 2000. Vi ste vidjeli iz uvodnej prezentacije da je bostan hecigovna, da ima pripremljen plan za Natura 2000 koji je idemšljikova na osnovu literaturnih podataka i pitanje za sve nas, sada šta je sdjedeće i kako ići dalje. Nakon toga, a mogu sdjedeće titanje postaviti i nakon ovom ovog odgovora, možimo za grače odgovore s obzirom da ne ovom puno vremena. I još jedno pitanje zrinka za vas kad leć uzmejte riječ. Mnogi od slušalaca su pitali postavili pitanje integralnom procesa u uspostavi Natura 2000 pitanje, sukoba interesa između lokalnih zajednica i interesa za uspostavom zašte biodiversteta kroz uspostavu ekoških mreža. Pitanja, već provedeni strategijskih ocena, kolika je to masa, kako da mi to planiramo u ovih narednjih 10 godina strategijskih ocena i u odlusu na glavne ocene i na ocenutnih vakilosti. Možete lovini učestnicima dati konkretnih odgovore. Krenuće od ovog zadnjih, već sam zobravalo koje ste me pro pitanje, ali ovo zadnje znači, to je jednostavno jedan proces koji trebam vremena. I mi smo još uvijek u tom procesu, rekla sam za, recimo, prostorne planove. Naši prostorni planove nisu sklađeni sa onim što je potrebno za implementaciju Natura 2000. U mnogim djelovima nama, recimo, ovaštenicima kad radimo ocenu prihvatljivosti nekog zahvata, znači projekta na ekološkom režu nastane problem da nešto je u prostornom planu planirano, a jednostavno neće se moći izvest bez značenih utjecaja. I tu nastaje onda problem, ok, postoji onaj dio gdje je prevadaojući avni interes, kompenzacijske mjere i tako, ali, kažem, to je onda procesijan koji je puno duži izvođenja takog projekta i puno financijski zahtjevni. U sklađivanje na svim nebojima, u smislu različitih sektora i svih dokumentata, jednostavno traje i nema tu pomoći, nemažete i sad ušli smo u Evropsku, njih od jedan put sve imate. Mislim, Evropsko ne pretpostavlja da imate, ali daje vam još neku tu neki period, kad se neke stvari trebaju uskladiti, odnosno implementirati do kraja. Samo Natura 2000 ekološkom režu nemaju ničlanice europske unije koje su puno duže u potpunosti implementirane na način da je to, da možemo reći da je savršeno. Uvijek ima nekih dijelova gdje još morate nadoknadživati. Evo, nam se da se na taj dio odgovorila vezaneo za prijedlog Natura 2000 u Bosni i Herzegovini. Neki prijedlog je donesenu. Hrvatsko je donesen isto neki prijedlog 2007. U među vremenu su, se recimo, dosta promjenile neke stvari u definiranju. Do 2013 se već skupio neki dio podataka na temelju kojek su revidirana ta podruća. Nike vrste više nisu bile ciljivioćovanja, bile se možda neke druge. Tako da to je isto tako proces. I danas se može dogoditi da recimo nekom podruću ekološkom reže. Hrvatska svati da u onim data deficiency vrstama nema dovoljno podataka. Kojima nema dovoljno podataka svatimo da te vrste više nema i kako im možemo onda štiti. Sada to je malo kompleksnja stvar da li onda možete izbrisa v taku vrstu iz podruća ekološkom reže ili ne. Treba te dokazati da li ste vi napravili sve što ste mogli da se ona očuva ili zašto je sad nema. Tako u glavnom, jednostavno, jedno što vam mogu savi to, sakubljete podatke, nema drugog, ne pokušete. Čim više toga proglasite na temelju ono da što je recentno što znate da postoji. Ali ako nisu potvrđeni podaci sve jedno iz tako zvanog i razloga predostrožnosti praktično vi ga mogli tako nazat ovdje, određene stvari trebat biti uključene u podruća ekološkom reže do godine dok ažete praktično da one više ne postoji na tom podruću i da ne postoji uvjeti kojima bi se mogli očuvati. To su, naravno, već detaljnije istručni odgovori na ova pitanja. A mi smo vidjeli iz vaše linije aktivnosti koju ste nam pokazali u Hrvatskoj da je izpočetka slijedio jedan jak razvoj legislativi kao predoslov za poduzimanje aktivnosti na razvoju ekološkej mreže. Možete nam dati neki kratki savjet oko toga? Pa mislim da kojih sa svim zakonima, puno ih njih možete lagano proglasi se, dvije i treća je u Hrvatskoj bila proglašana ekološka mreže, ali u nekontrenutku se dogodilo da smo počeli primjenjivac. Rećimo tamo dvije i dvete praktično počeno sa prvom ocenom prihvatljivosti za ekološku mrežu je počela njena primjena. I ono što se u Hrvatskoj dogodilo prva procena koja bila za u stopu procene utjeca na okoliš je prošla dobro. Dobro u smislu da je dopušten zahvatnije bilo tu nekakvih velikih mjera očuvanja, a prva koju smo radili samostavno, znači da nije bila u sklo po procene utjeca na okoliš, bila je za jedan zahvat na ušću mure i drave u kojem koji je završio tako da u stvari te procesni danas nije završen, odnosno, ajmo reć, da je ministerstvo zaključilo da to treba otič na prevodavajućavni interes i na utvrđivanje kompenzacijskih uvjeta, što je za takav zahvat bilo potpuno nemoguće i u glavnom, evo, u stvari takvim jednim pristupom je poslana jedna poruka konkretno nositelj zahvada su bile hrvatske vode, a hrvatske vode su u hrvatskoj, država u državi mi kažemo da su, nači izrazito su jake, oni što zamisla praktično i tada je bilo što nam šta može, a dogodilo se da ja u zahvat koji su zamisli jednostavno zbog primjene, ocene prihvatljivosti zahvata na ekološkom režu, nije, je bilo zaustavljen zahvat, tako su svi svatili da to je nešto što oči to moraćemo se počet baviti. Može, može samo jednom kratko pitanje, ko financijera ocenom prihvatljivosti u hrvacu? Investitor. Investitor. Valo, malo jastim, dolazimo do nekih stvari. Valo, najljepša na učešu u našem webinaru i na svoj pomnočiju odgovorima, vidimo da ima jako puno interesovanja i da možemo dostarčuti od vas šta i dalje kako da radimo. Zamolila bih sad kađ da neke odmovore koji su upučeni premanjoj. Prije svega vidjela sam među pitanjima naših učesnika danas ovdje, da postoji potreba za boljim razumijevanjem odnosa između zaštičen područa i područa ekološkom režu. Tako ođer postoji pitanja koja su vezana za financija finansiranja preduzeća koja upravljaju ekološkom režu i također bi bilo dobro da se vratite malo na ovo čimeste i završili vašu prezentaciju na benefite koje je stanu ništo i malo da uspostave ekološke mreže. U tom djelu smo malo skatili vašu prezentaciju a ciljna mi je ovdje da saznamo što više. Kati su to benefiti? Ne samo za biodiversitet, nego kati su to eventuoni ekonomskii benefiti i za ljude koji žive u područe ekološke mreže i u dotičnim područe, u susednim područe. Kaj je ono li os? Tako, dobro. Probobno se relacije u svom prijatelju. Spot枸 da u ovu pošlu s cezutom tog da je nekaj nekaj nekočnog nečende, skupaj čezutom da je odmah u moratnih nječih koš Vegeta je spodジu, na kojito ga nagam, neče ljude, nekaj njih bezkažena, a na njih, u stavlju s teme, još o djeli, i u svačljive na neku, na neku pošlu, There are major changes in the natural environment that the species might not be there, the habitat is not there anymore. So this is an issue between the commission and the country, whether this area can be restored or it should be excluded from the natura 2000 netvak. To je moja komenda na prejda. A da se da se protektivnoj nječi i ekologijicni netvak, na stonu, da smo 23% teratari protektivni. Natura sada je nekočinje dan 18%. Tako da je 5% ljubima, koji je ne u natura netvače, u ovom, kajno, ekologijne netvače. Zato kao njih njih njih njih njih njih njih njih njih njih njih njih njih njih netvače. Zato njih njih njih njih njih ne zboguša i ne zboguša, s Natura Networka, ali to je naša hrita, to je naša hrita naturalna i to se treba protektirati. Jednog dvora, koji je uključili, da je uključila s Natura Networka i uključila s Natura Networka i uključila s Protektiracija, i to da je uključila uključila. Pizd equala uključila, ali da prayersne s Petrinska k pokazati na uročnjima stavljima za svoje bolje, uročnima svog zemlja na uročnima stavljima i uročnima stavljima nekako se možete otvore uročne svoje, da je napotvore na uročnima stavljima. Značno, načijeg zvrdu, da uročni i agrikala i domovu svog svog vrsta stavljima the biggest project in EU comprising about 40% of the total budget. So I would also recommend when to develop those measures and to see how it matches with the rural development measures, especially the green measures, the angry environment measures. Ubala na njebša. Ove argumentija mislim da mogu služiti tijako mnogo razvoju ekološke mreže u Bosniju Hetzigovići. U razgovorima sa lokalnim zajedinsem anglije kroz ovjašnjenja o mierama kompenizacije možemo postoći bolji i laksi dogovor za uspostavu ekoloških mreže. Na kraju bih imala još par jednom možda ili par pitanja za tea koji nam govori o počebi povezanosti sličen staništa u smislu protoka gerentičkog materijala, u smislu povezanosti vrsta i govori nam o tome da se uspostava cijeli mreža u stvari treba zasnivati na ekološkim znalajima. Ja bi sad ovdje istakva jedan posebant moment u našoj zemlji, odnaku u kako je to postavljeno prema zakonima u zaštri prirodi u Bosniji Hecegovini, pretpostavlja se da će proces uskodživanja i pridoživanja ići u pravcu gradnje zasebnih ekoloških mreže žalim stetima koje treba na kraju da čine i jednu ekološku mrežu Bosniji Hecegovini. Pitanje konetiveza izmedžu konetimnosti, izmedžu slični tipova staništa izmeđovi malih vijelove kožke mreže u Bosniji Hecegovini. Mislim da je jako značite, možete li nam dati neki sajvet, kako da radimo na toj jedinstvenoj mreži izgrađeno iz manjih vijelove, Tevo izvolutno. Ne to ko posebimo? Tevo, Tevo. Ne, uredu ured, da paća. Da, pa hvalo imam nađepša. Na ovome, Zringa, da li želite nešto dodati? Ne znam da ovo je? Ne, ne, ne, ne, ne, ne, ne, ne, ne, ne, ne, ne, ne, ne, ne, ne, ne, ne, ne. Da, pa hvalo imam nađepša. Na ovome, Zringa, da li želite nešto dodati? Ne znam da ovo je Zringa. Ne, ne, ne, ne, ne, ne, ja nisu samo svatila da je pitanje bilo u poćenu te. Ja vidim da imamo još pitanja uđe koja momentalo ne imamo vremena da pogledamo, ali ja ovečavam da ćemo u prostorima Taruga ja detaljno pogledati pitanja i nastojati, povezati o nej koji su postavili pitanja sa našim panelistima ili sami pokušati da ti odgor iz onoga što smo danas znali i naučili. A evo pošto se bliži kraj ovog naše gvedinara. Ja bih kratko pokušala da kažem šta je to što smo danas čuli, iz ove tri prezentacije i iz diskusije koja je provedena. Rekla bih vračajce na početak i me ono što me me kaja iznila u prvoj prezentaciji dakle zakon s kaustama legislativa je neophodan predusla za razvoj daljih akcija. Ono dalje što smo vidjeli, jeste da je integralan prisup u razvojili mreža, dakle s aradnja sa drugim sektorima, s aradnja po horezontalnom i vetikalnom nivelu, što što je neophodan, pa kođer predusla za razvoj daljih akcija. Na dalje čuli smo od svih naših panelnista, da svoje kološka znanja osnov i njihova upotreba u stvari u razvoju ovih neža je su dalje osnov. Mnog je informacije koje smo danas čuli o ocenit prihvatljivosti, o potreba razvoja kapaciteta, monitoringa i tako dalje i tako dalje. Pitanja naših učestnjika danas o odnosu planova upravljanja i postavljanja, uspostavlja i kološke mreže pokazuju meni i jedno. A to je da je ovaj danesni webinar u stvari počet naše gradnje i kapaciteta na unilevama važnih pitanjima u procesu koji je toliko kompleksa. Mislim da smo nekako u dobrom momentu. Evo sad gradimo strategiju za okoliš sa komponentom biodiversiteta i zašte prirodi za narednih 10 godina. Trebamo iskuristi svaku mogučuci, svaku šansu da imamo više olakvih susrepa, da gradimo naša znanja o procesu u kojim treba svi zajedno da učestujemo, i da to podnesemo našim danosivacima urlu ka na uvid kao zahdje redne šire za jednice u kome učestuvaju zvilja ljudi različitih profila vladenog, nevladenog sektora, stariji imađi, studenti i tako dalje u procesu određivanja prirodi tjetnih akcija koji treba da prođemo. Naravno, ovdje idemo u travcu uspostave ekoških vreža u travcu uspostave zaštite i održivo korištenja biodiversiteta, jer to nam je celim moment plan. Zamolila peh na kraju profesora Matarugo da se javi da doda svoje vjeđenje svoje uputje, svoje zaklučke, ono meštim pro šta smo danas prošli, profesore Matarugaj Zola. Hvala profesorice, oprostite, ljepo vrijeme prošli vikendi i zmamilo u prirodu, pa su to neki prehladili. Neću uzimati mnogo vremena, iako sam sve vrijeme se trudio i su zdržavao od postavljanja pitanja i učešće u diskusi, želeći ostaviti svoj, što više vremana i prostora našim kostima, panelistima i vama kao učisnicima ovog seminara. Absolutno saglasan sa zaklučicima koje profesorice Barudanović izvela na kraju ovih aktivnosti i još jednom smatram da je odlično vrijeme da upravo, ono što smo danas čuli, bude već dio strategije zaštite živrnoj srvine Baustne-Hercegovine na svim jurizdikcijama, atime i bivovuška raznolikosti u čuvani prijerode. Možemo se potruditi i nadam se da će naši technička podrška nam. Pitanja na koja nismo imali vrema nadati odgovore, dostavite da ćemo ih iskomunicirati s panelistima i vama direktno dostaviti trebinom samo vaši mail. Hvala. Hvala vama profesor Eman Taruga, a ja ću se na kraju zahvaliti organizatorima ovog događaja. Ce i institutu. I već sad odma uputiti molbu za organizaciju sedećeg događaja, jer jasno je s imanama koji smo danas ovdje učestovali, da smo načeli jednu temu, a da nam trebajoš puno-puno znanja, da se odredimo tačno upravicima koji su za nas najbolji i najpovoljni upravicima koji će štiti prirodu Bosniji Hecagonu na zadovoljstvo građana Bosniji Hecagonu. Hvala s lima koji su učestovali našim panelistima i našim učestnicima danas. Pozdravljam i čuvaj test. Thank you. Hvala, pozdrav. Hvala, mama.