 Dobro jutro i dobro nam došli. Pozdravljam sve učestike i todovarše danošnijeg webinara Chimiska Bezbjednost u kontekstu Eurobjavce Unije Prednos znanja i sevedavanje pozitivnih pracii. Moj im je Borstav Malinovć i ja sam zajedno sa kolegimcog oskuđu Malinov džaječvaljevac moderato danošnijeg webinara, i nače radi kao vandrebni profesor na tehnoshku pakudetu univizipeta pulbanjevac. Pri nebu što trenemo sa danošnjim webinarom speno bih pažno na neke tehnike detalje, pošto danas koristimo kao što znate u zoom aplikaciju, ali u modu webinara koji je malo drugačin i s drugačim opcijama kova u običajnog moda sa sastanke. To znači da niste mogučnosti u učici vaše kamere i iprofone, ali omogučena opcija Q&A koja se nalazi u donjem mediju, pitanja i odvori, preko koje ćete moći da kognicirate sa danesnim panelistima odnosno pedalačima, moćete da je tu postavjate pitanja i pitanja možete postavjeti odmah u toku prezentacije ili napom prezentacije, a nakon svih prezentacija spolivajuji jedno vrijeme za panel diskut, ćemo pokušati da odvori vo našto veći broj vaših pitanja. Naravno tu je i opcija četve koji možete da kognicirate, ali pa se mogu da pitanja predavaučna ne postavjate preko opcije četve. S obzirom da će se jedan dio webinara predavanja držati na engleskom jazifku, skredobu i hampažinu da je omogučen sivutan prevod i tu opciju imate da dugmetu takođe u menju. Ako korist, ovdje imate stikok koristi mobilnu aplikaciju, dugna vaše mobilnu telefonu. Imate interpretation, symbol malog globsa i tu birate jezik koji žalite da imate prelup. Postavljam da ćete svi odabreti BHS naš lokalni jezik kada predavači budu kovali na engleskom jazifku. Važi i obrnuto za predavanči. Ukoliko nekoj ima odveđeni tehničkih problema, ne znam, ne može da suvuk, pratik, kvalitet, dobiti nešto svično. Webinar ide u živoku u tem YouTube kanala pa se da možete probavasti na YouTube, tim da ćete biti uskračeno da da postavljate pinta. Evo, veliku mi zadovojstvo da dosada vidim da imamo već preko 116 uklutno, 116 učestnika Webinara. Webinara nadam se da će nam se još njih dosta pridužiti. Ja ću sada pokušati pari čenica da kaže dnešto projekto SHB, BHSB 2030, tussnut koji u spoko u kojeg je ordenzoval danošnji rejda. Projekte SHB 2030 tuss testovi ja pomoviće ambasadio i švecki poslijih jacigovnih u izdžav distraktih i jacinog plana, život je srednije da cijem u Bosnji Hercevogu sa strategijem jacinog planuma za sva četvimi vola vlasti i za entitete federaciju Bosnji Hercevogu, srpku i brčku od distriku Bosnji Hercevogu. Izrada SHB 2030 tuss je pobjere način soklubskom istituknu za životnu sredinu Sej i Svecki a u svaraju njegovu dokumenta nadaži istituknu dobiti klucni strument zastorivanje drživosti životne sredine i o napređenje zdravlja i dobrobitni sadažnih i buduće generacija građana funkcijevoj Bosnji Hercevogu. Projekte cijezvanično pokledu u septemdu 2009. godine a plan je da se zadoši u aprilu 2022. godine u svaraju njegovu dokument i dokument. Sadržaj SHB Bosnji Hercevogu neće bukvati srednijeći sedom i u oblasti politike životne sredine kao što je u voda odpad biološka razlogosnost i čuvanie privrode, skvalitet, vazbukar, kvinatske plavne energija, upljavnije resturcina, upljavnije pitajno životne sredine i kemiska bezbjednost i buk. Radne grupje su ostivne za sve miloje vlasti i u njihom radu učestnije veći i budučestniti kroz partici partimni proces rada što je mogučije širu konspektu zajedstvama i strana da pokol priprne SHB, pa doprine su njeno savdešati. Inači u projekte SHB s 2030 plus zajednost sa kolegimsom gospodžem Jelina Užajić Vajovac učestném kao kovodite radne grupje za frimsko bezbjednost i buku, a je okoristim i prilku da pozovem kolegimsom Jelinu da vam se obrati i naprevi kratak vego stanja u Bosnii Hercogovnih po oblasti i instribusti i zvodna Jelina. Korislove i sa moje strane pozravljam sve prisutne i moja ime je Melina Džajić Vajovac i Magstar Samhemije sa drugogodišnim iskustvom u oblasti projekta Dakar zašte okolišam. Jaču, kratko, Dakar u jednoj prezentaciji da sažemim, ono što smo radili mi sa radnom grupu, četri radne grupe na četri nibola vlasti u protekla dva sastanka. Mogu reći da su te aktivnosti bila uglavnom usmjerene u identifikaciju svih nedostataka, odnosno problema sa kojima se usrećemo u oblasti hemiske sigurnosti, odnosno bezbjednosti. I isto tako, obzirom, kada prepoznamo određene probleme, onda treba da sebi, kako da kažemo, planiramo, strategi planiramo i ono što želimo da vidimo nakon 10 godina, odnosno to je rešenje tih problema. Pa, evo ovaj sadač podijeliti ekran, samo malo. Dakle, ono što ova tematska grupa pokriva jeste, dakle, tej maje himiska bezbjednost, a u okviru toga mi razmatramo, dakle, korištenje hemikalija, kao i bezbjednost zdravlja ljudi okoliša. Čemu treba da stremi naš strategi plan, odnosno strategiji, odnosno akcijuni plan, jeste, je su evropske direktive u ovoj oblasti, kao i konvencije, koje su navedene na ovu slajdu. Dakle, ja nisam sada chtjela da vas obtareča vam sa brojevma i uredbama direktivama, nego ovde su obrojane oblasti, koje to evropsko zakonodavstvo analizira. Dakle, to je već poznata, ja, rić, uredba, onda imamo dalje klasifikacija oznacavanje, pakovanje substancji smjesa, zatim pojedine uredbe koje se tiču određene tipe hemikalija, kao što su živa detergenti, substancje koje oštači ozonski omotač, zatim popse substancje, zatim je azbest kao sastavniji dio građovina, je objekata koje kasnije je postaji veoma opasan odpad. Zatim tu su srestva za zaštu bilja, pesticidi i tako dalje. Osim toga, Bosna i Herzegovna, osim što treba ili da se u budučnosti što više uspadi sa evropskim zakonodavstvom, svakak o treba da se uspadi sa konvencijama koje je več popisala, to su Štokomska, Rotterdamska i Bečka konvencija, obnosno Minam Montraljski protoku i pred nama je istotaku i ratifikacija Minamata konvencija. Ovde na ovom slajdu je sažite, takve prikazano što tu mi imamo sada u Bosni Herzegovni, kada je u bitanju instruccionalni okvir i kada je u pravim okvir. Institucije Bosnia i Herzegovne su po pitanju hemiske bezbjednosti, nadlažne u glavnom za izvještavanje institucija Evropske unije, sekretariata, podpisanih konvencija i carinsku politiku, uključujući kontrolu istrečavanje ulaska zabranje dobara i substanci na teritoriju Bosnia i Herzegovni. Možemo rači da je to veoma dobro organizovano u oblasti upravljanja i substancama koje ošteću o ozonski omotač i zašte i substancama koje se koriste za zašto bilja. Kada je u pitanju enkitecka nadležnost i B.B.B.B.B. imamo ministerstva koja su nadležna za zdravstvo, odnosno zdravlje zašto okorisva životne sredine, rad, inspekciju. Pravni okvir možemo reći da je velika razlikla između pravnog okvira koji pokriva ovu oblast u Republice Srpskoj i u Federaci Bosnia i Herzegovni obzirom da u Republice Srpskoj imamo izvaretno kako da kažemo sta, izvaretno situaciju, obzirom da imamo zakon o hemikarijama i biocidima već nekog godina na snazit te izrađene pod zakoske akte koji su već u dobroj primjeni. Z druge strane Federaci Bosnia i Herzegovni imamo zakon o hemikarijama donesenu novim prošle godine te ima u narodnih 24 mjeseca če se donjeti pod zakoske akte koji će omogučiti mnogo bolju transpoziciju sva i primjenu svih zahtiva koji su navedene u zakonu. Kada je u pitanju bečku od distriptu nema neku pomaka, već imamo 30 godina stare propise koje su već naslijanijali iz razdoblja Jugoslavije koji u glavnom govore o upravljanju i otravlja. U protekom periodu smo imali radne grupe su imali dva sastanka, dvije sastanaka i discutovali smo dosta o izvazovima i problemima s kojima se Bosna i Herzegovina su sreći moram reći da su članovi radni grupa sastavljani od prestavnika institucija prestavnika ne vladnog sektora zatim prestanici iz biznes sektora da tako kažemo te istraživački i obrazovni centri. Tako da smo kroz jednu diskusiju kroz partipatorni pristup dosta discutovali o tomi šta bi se prioritetno trebalo jeli zastupiti u ovoj strategiji odnosno akcionom planu. Pa su to ovi izvazove koji su ovde navedeni na ovom slajdu. Prije svega to je neharmonizirano zakonodalstvo na nim o Bosni i Herzegovine što dovodi do neravnopravno prometovanja hemikaljama. Dakle to je jedna potreba da se u napredi zakonodalstvo jer trenutno da kažemo biznes sektor trpi dosta jer imamo rašta pravla kako da kažemo u Repubuc Srpsku i u Federaci, Bosni i Herzegovina i Brčko districtu Bosni i Herzegovina. Zatim rekstracija hemikalja još uvijek nije uspostavljena na napuštena industrijska kontaminira na podluče, građevine s asbestom koji zahtjevaju inventarzaciju i sanaciju. Dakle mi imamo ovo što kažemo historijski nasljeđeno povijek na repubuc Srpsku i na repubuc Srpsku i na repubuc Srpsku i na repubuc Srpsku i na repubuc Srpsku i na repubuc Srpsku i na repubuc Srpsku i na repubuc Srpsku istorijski nasljeđeno zagađenje od點im hemikaljama. Zatim tu su svakako nedovoljne kompetencije kapaciteti institucja, technički kapacitet i istitucja takođe nedovoljna svijest koristnika hemikalja i obćis javnosti, te nedostatak statičkog seta podataka koji bi se pratila implementacija konvencija. Kad smo prepoznali izazove, sad nam je bilo upstream Šta je ono gdje Bosna i Hercegovna i entet treba da streme, dakle koji su to operativni ciljevi? To je svakako unapređeno zakonodavstvo u oblasti, chemijske sigurnost, onostom bezbjednosti. U spostađenja sistem registracije Hemicalia, što je primjenjivo ili u federaciji Bosna i Hercegovne i u Bačko districtu Bosna i Hercegovne. U spostađenja sistem inventarizacije zastarjali Hemicalia, napuštani i kontaminiranih industrijskih podruća, trađavi nasa azbestom, unapređene kompetencije i kapaciteti institucija, tehnički kapaciteti institucija takođe, unapređena svijest koristnika Hemicalia i obće javnosti, te u spostađenja set statiških podata, tako im bi se pratla implementacija konvencija. Pred dama je sada i treći sastanak radni grupi. I evo da kažem ovaj webinari je i organizovan s ciljem da se što više osnaži, jeli radna grupa sa znanjima, sa nekim primjerima, sa dobrim primjerima iz Evropske unije, kako bi mogli bolje sada nastaviti sa izradom strategije i akcionog plana. Oni koji nisu članovi radne grupe, radni grupa, ja ih pozivam svakako da positi strancu ESAP projekta i tamo ima dio konsultacija, gdje mogu ostaviti svoje podatke i svakako će time učestovati u procesu izrade ove strategije, moće davati određene primjerbe, komentare, prijedloge i tako daje. I na taj način direktor, da se osilovati u izradi strategije i akcionog plana. Moram reći da svakako, još jednu vas dakle, pozivam da zaista to i uradite, jer ovo je prvi put je da Bosna i Herzegovna izrađuje ovako bitan dokument na svim nivojima vlasti paralelo i ajvo da kažemo da je prvi put chemijska bezbjednost, odnosno sigurnost zastupnena u ovakvom jednom dokumentu, a evo, molim vas uzmite ivi svoje učešće utave. Evo, toliko od mene sada. Ja sam chtjela još da kažem da, dokom današnjeh dana mi smo zamisle da zapravo nakon svakve prezentacije ide i jedan set pitanja kako bi vam učinili ovaj webinar, kako interesantni, to će biti po dva pitanja posle svakve prezentacije, čisto onaku, to su pitanja iz vaše oblasti, nevezana nekada ni za prezentaciju, čisto da bi smo imali prijelku, obzirom da imamo 138 učestnikar sada, da dobijemo i neki feedback od vas. Pa evo, najvrlatnije da će sada se ići sa 1. setom ovaj pitanja. Vrlo slagana pitanja, kliknete na dva pod vas pitanja, a nakraj ćemo imati neki rezultat. Vala, Malina. Malina imala jako nezgodan zadatak da bi nekih 10 minuta pokuša sažijeti trenutnostanji s oblastihimstvom izbjednosti. I kao što je rekla, sad je vama na ekranima su, imamo dva pitanja u obliku ankete. Volio bi smo čuti i vidjeti vaše mišlje. Nije znamo da imamo učestnikar koji su možda ova pitanja i prelogena, ali ima i trodzira da takođe ima učestnikar koji možda i ne rezuminu potnosti u hemiske izbjednosti i dok ni ovu pokunjavate, imate i odmah kratimo i rezultate. Dok ovodje da ne gubimo vrijeme, danas naši predavakši doleze iz svecki agencije za hemikalije. To su gospoda Torbjor Narodinc i Mats Fortman i zatruženja cibirnog duštva autentiva za bezbjednje hemikalije alchem iz Srbije. Sačka ćemo da se završi keta, prelazimo na prvo predavanje. Od nastavom kontrola hemikalija stavljenih natražište, ključna komponenta dobro guprdanja hemikalijama, prelevača, gospodina Fortmana. Sačka ćemo samo da završimo sa Antetov. Završili smo, možemo sada kratko vidjeti odgovore, možda bi bilo bolje da ne gubimo vrijeme da ako postoji tehnike mogučnosti da na kraju polonamo sve ove odgovore. Možem sada samo za biografiju gospodina Fortmana. Gospodin Mats Fortman je viši savjetnik u Međunarno edirici i Švecki agencije za hemikalije. Njegovo iskustvo, oključuje izrodu pracjenje rizika, ukravganje riziko, izbašljenje i pracjenje uticaja. Uz 16-godnima iskustvo, hemisprodustri, u svoju posultata treznutno vodi projeka se radnije o napređenju u plenja hemikalijama u Almanj. Gospodina Fortman je zvolitena. Čekaj. Dobra jutro svima. Veliku mi je zadovoj svošto sam pozlana ovebina da govorim ovoj vello važnoj temi kontroli hemikalija prilikom savdanja na tržište. Možete vas editi slajde. Započetak, hemikalije su nam neophodne. One su vello važan život našeg modernog života i jednostavno ne možemo bez nich, ali moramo i kontroli sati. Inače, one mogu izazati štetu nekih primjerih održivih ciljeva održivog razvoja. Na primjer 39 moramo smanjiti broj smrtnih slučajeva i oboljeli koji su naslili kao posjedica djelovanja opasnih hemikalija zagađenje poče su nam potrebne sigurni lijekovi i vakcine, da bi smo ih proizvali i trebaju nam hemikalije trebamo ih proizvesti i ispitati. Takođe trebamo usposaviti okulišno prihvatljivo upravinje hemikalijama tokom cijelog životnog vijeka, ali nam takođe trebaju efikasni materiali za proizvodnjoj energije, što je takođe, zašto su takođe naukodne hemikalije, sedeći slide molimac samo da se pocijetimo okruženi smo hemikalijama, hemikalije su svuda oko nas ne samo u hemijskoj laboratori i izloženi smo tim hemikalijama, a izloženo s hemikalijama znači da smo izloženi određenom riziku. Dakle, ovdje su neke stvari trebamo da uzmemu u obzir i da riješimu šta bimo gao biti problem možda je najočeglednije radno mjesto mjesto gdje koristite hemikalije takođe neke koji imate u kući kao što su huzmetički preparati detagenti, zaštita od komaraca, pesticidi a ne samo imate ih i u nekim vaporativa kao što su elektronski materijali građevinski materijal oni takođe sadreže hemikalije i odpustaju hemikalije i tu smo izloženi hemikalijama, uticaju hemikalijama. Ova izloženost hemikalijama predpostavlja priličnu opasnost za nas hemikalije mogu biti doksične, mogu izazvati neposredno trovanje ili mogu biti korozivne, mogu biti irritantne za kožu ili korozivni u večoj mieri takođe mogu imati dugročne posjedice kao što je oboljenje od raka mogu biti doksične, mogu izazvati potreškoće za nerođeno posebno osjetljive organizme naročito skac u pitanju djeca. Takođe mogu dovesti do alergija kontaktom sa kožom ili respiratorne alergije što je takođe našto što može nanjeti veliku štetu pojedincima naravno takođe mogu nanjeti štetu okolišu i organizmima koji žive u okolišu i zato moramo ispitivati sve ove stvari koje sadruže hemikalije i izloženost hemikalijama i rizike koje on nosi vrlo je važno provesti procjene, kada provodimo ove procjene, vrlo je važno uzeti u obzir da imamo i osjetljive grupe, nismo svi jednako zdravi imamo na primer djecu trudnice sa nerođenom djeca još nisu podpornosti razvijena dakle njihovi organizme još razvijaju i time su više i osjetljivi oni ostalno stavljaju stvari usta, kao što znate i oni su izloženi na mnogi drugi način, ne takođe provode mnogo vremena na podu recimo što znači da moramo voditi računa o površinama u našim sambenim prostorima, trebamo to uzeti u obzir kada provodimo procjenu rizika takođe je važno uzeti u obzir rodnu pripadnost jer muškarci i žene su osjetljivu smuškaraca i žena iz bioloških razloga je drugačija, takođe postoje sodruštvene norme koje trebamo uzeti u obzir u obično raspodijala poslova izmeču žene i muškarca nije jednaka, tako da je izloženo drugačija muškarci više radi u teškoj industrii gdje su ukjučeni više hemijski proizvodi, a žene radi u drugim granama industrije gdje je manja izloženo hemikalijama, tako da je vrlo važno imati na umut da svi imaju pravo na visok nivo zaštite pravlja, sve to dakle moramo uzeti u obzir dakle na primer gdje radi žene, a gdje radi muškarci takođe treba vodi ti računa o zastupljenosti prilikom donošenja odluka o nich koji su najviše pogođenje vrlo je važno vodi ti računa zaštitnoj opremijer treba imati na umut da svi moraju biti jednako zaštite kad da riješavamo ovaj rizik kada odlučujemo o procijenim moramo sve ove faktory uzeti u obzir počnjenjemo sa trenutkom kada se hemikalije stavljaju na tržište i dva primjera zašto trebamo radi je raditi na prevenci nego na riješavanju problema kada se pojave naravno želimo spriječiti patnju želimo spriječiti dodatne troškove s nacije kontaminiranog zemljišta na primjer jer ponekad hemikalije uzrukuju nepovratne štete koje se zaista ne mogu ispraviti dva primjera, jedan je azbest već neko spomenuo azbest od negdje 1900 godine su se pojavila prva upozorenja da azbest je tada korišten u velikoj mieri i u Evropskoj uniji i u cijelom svijetu zabranjenje u Evropskoj uniji negdje 90 godina a ipak je procenjeno da je veliki broj slučajeva smrtni slučajeva zabilježen zahvaljajući uticaju azbest a znači procenjuje se da na 250 do 400 hilja da smrtni slučajeva nakon zabranic pak toga je vrlo važno da se koristi na čelo predostrožnosti jer u to doba 90 godina nije bilo uvjerljivog naučnog dokaza da azbest izaziva rak ali su bile vrlo značajne pokazateđi su postojali tako da nije trebalo čekati da se poduzmu umjere to je jedna od definicija na čela predostrožnosti koju vidite prjetno od ozbiljne i nepovratne štete ne dostatak podprome naučnih zvijesnosti ne smije biti razlog za ozlaganje miera također postoji još jedan primjer a to je poliklorirani pifenili koji su satržani u razlištoj elektronično-električno oprem i bojama i on jako loše utiču na neke osjetljive grupe kao što su mali grupe on je zabranjen u Šwedce koji 1995 godine ali na primjer ako postoji otkriven u mlijeku u majčenom mlijeku moramo živjeti s ovim čak i ako je novu korištenje zabranjenu 1978 u Šwedce koji još uvijek bilježimo štete koje su nastale od njegove upotrebe prije više od 40 godina dakle, u principu moramo spriečiti radije nego rješavati probleme moramo biti vrlo sistematični, ako to da uradimo, vrlo je važno da se uspostavi pravni okvir ciljevi koji želite postiči visok nivo zaštite takođe trebate da pojasnite uloge i nadležnosti industrie dokom cijelog životnog ciklu takođe treba da se definišu uloge u provođenju takođe je vrlo važno imati instrumente kao što su registri prethodno odobrenje prije stavljanja na tržište i drugi proces naravno, ovo potrazumije vas načaj netroškove kasnije ćemo imati prednosti na načaj fazi uvijek to potrazumijeva troškove vrlo je važno također uspostaviti institucionalne, aranžmane institucionalni okvir kako biste omogučili provedbu sa institucijama sve institucije koje su uključene treba biti privatni i javni sektor svako i aktivnosti se moraju koordinirati među nadležnih organa različiti ih nivoa vlasti kao i drugih aktera i međunarodnih aktera kako bi sa sve aktivnosti bile efikasne Šta želimo postići ovim sistemom? Potrebno nam je znađem rekli smo već hemikalije su svuda svojom ropskoj uni imate 250.000 da različiti hemijskih substanci Dakle, šta ćemo odabrati prvo, vrlo je važno dakle da imamo temeljito znanje i poznavanje hemikalija informacije koje sadreže baze podataka nisu dovoljne korisnici moraju imati pristup ovim informacijama moraju biti obavještani o karakteristikama i o mjerama predostrožnosti a i to nije dovoljno moraju znati kako da postupaju sa hemikalijama i to je jako važno neke substance se nemogu sigurno koristiti to su substance koje izazivaju vrlo teške i nepovratne štete to su hemikalije i substance koje izazivaju rak i druga opoljenja i koje jako długo ostaju u okruženju i koji u organizmu to su neke koje treba potpuno izbaciti kao što su živa i kao što su neke druge koje sudafimisane što ako s komkonvencijom kako ovo provodimo upraks znanja i način korištenja evo uzveću evropsku uniju kao primjer to je samo primjer ali primjer koji ja najbolje poznajim kada je riječ o znanju u evropsku unij imate neke zahtjeve koji se moraju ispuniti priestavljanja na tržište morate imati podatke o štetama koje nastaju za okoliš i za ljude ako ne imate te podatke ne možete staviti project proizvodna tržište da biste dobili odobrenje morate dostaviti podatke sredeći korak kako pribavljamo informacije za korisnike proces globalni harmonizirani sistem za klasifikaciju u jedinjenih nacija će nam pomoći u tome evropska unijato zove CLP uredba o klasifikaciji označavanju i pakovanju dakle tu imate format i jezik ja sam koji će vam omo mogučiti jasno predstavite sve opasnosti koje podrazumiva neka hemikalija oni su klasifikovanji u jednom zajedničkom formatu jedinstvenom formatu jedinstvenim jezikom imate pictograme koji omogučavaju propisno obilježavanje imate informativne članke o tome također imate javne base podataka koje su otvorene za sviju dakle znanje je na raspolaganju odpuno bezplatno jednostavno trebate da si prijavite i možete dobiti podatke sa bilo kojih mjesta u svijetu kada je riječ o sigurnom korištenju kako možemo obezvediti sigurno korištenje u propisima o hemikalijama sadržane su informacije o mierama predostrožnosti i o opasnostima dakle šta treba da se urati zaštita okoliša zaštita zdravlja i sigurnosti radnika dakle propisi o prevenci kontroli velikih ne sreća propisi o transportu opasnih roba i sve se je to vezano i se o hemikalijama kada je riječ o postapenom povlačenju iz upotrebe Evropska Unija uspostavila sistem tako zvanim rjič uredbu o stavljanju na tržište neke smješe ili substance koja može biti ograničena samo za određeni svrhe dakle da je pripadnici javnosti nemogu i potpuno zabranjena kao na primer azbest u ovoj uredbi su također na brojani zahtjevi za izdavanje odobrenja kao što sam naravno može se uskratiti dozvola ako se smatra da nije sigurno izdavanje dozvole srediči slide molimas koristi od smjene sistema upravljanja hemikalijama čini se da su troškovi veliki napori veliki, ali ovaj sistem potrezumjeva i veliki prednosti i koristi i ovaj sistem je neobhodan za sprečavanje šteta nije samo vlada koja plača troškove za sanaciju zemljišta za različite drugake korake koje mora postići za poslizanje ciljeva i industria i privreda ima velike koristi postoje sistem koji je predvidiv u okviru koji mogu planirati dakle sistem koji je posticajan za trgovinu i koji potrezumiva vrijednosti dakle željeti da i zaziva rakko ljudi i u svakom slučaju isto tako dobro i za privredu široka javnost napređena zaštita radnika i potrošača i blagostanje, kvalite života i okoliše to su sve ljudska prava dakle iako postoje početni troškovi svi koristi i prednosti kako znamo ili kako možemo zapravo izmjeriti efikasnost i mjere zaštite od hemikalija postoji veliki broj izazova i svaki način korištenja podrazumjeva izloženost velikih pa u mnogim slučajevima je protekne veliki veliki period vremena od izloženosti do nastanka bolesti po 10 godina na primer za razvijanje raka vrlo je važno dakle provesti dobre procijene tu je uredba rich tu imate podatke 17.000 substanci tu je jedna velika baza podataka koja služi zaštiti ljudskog zdrava i okoliša takođe su mnoga ograničenja nas nazi trenutno što se tiče okoliših zdravenih ishoda imamo na primer registar emesija što se tiče potrošnje u švedskoj koristimo ciljeve okolišne ciljeve i pračenje okoliša u okoru koje mierimo ogranične vrijednosti za upotrebu razačiti substanci PCB se takođe koristi u pračenju u švedskoj PCB i takođe možete provoditi epidemiološke analize izloženost starih ljudi na primer islično, ali to je već nešto složeni proces koji se radi na akadenskom nivou, ali odključno značaje za mnogje substanci srednjići slide molim vas dakle hvala potrebne su nam hemikalije, ali moramo kontroli sati moramo posebno vode ti računa o ranjivim grupama, o svetljivim grupama i vrlo je važno da zauzmimo jedan sistematski pristup, to nije nešto što možemo čekati nakon što se već desi šteta ja s nestretnjenjem očekujem u sesiju zapitanja i odgvori samo da dodam stavio sam neke druga mjesta gdje možete dobiti informacije vrlo je kratko 20 minuta govoriti o ovome i evo imate mjesta i adrese gdje možete dosta informacija dobiti bezplatno hvala vam evo ja ču stati ovdje hvala vam hvala na stvodine na jako korisnoj prezentaciji gdje smo mogli vidjeti prata kosvet kontrole kentalia stavili na tražište i možda još značajno je za nas neki od indikatora koji potruđuju opravdanost svogovog asiju, možda tako kao živno zakundalstva i direktiva koji uređuju ovaj oblast takođe mislim da mogu živa je nam, ali ovdje našim boljstvrno-bosnih hercivoljni da nam ne dostaju takve referentne studije kao što ste vi radili u švecko, jer recimo o savužaritisi bio, mačnu mjegu koja je vidim, krenla još dalekih 1990 i 1960 godina nadam se da ćemo imi našto tako pokreniti i pohvala još jedno da positi sam učestnike da mogu u evdiji na ikoni odmah sada postavlja ti pitanja na koji ćemo kasnije pokusati da ti odgovor i mislim da je vrijeme za pitanje doli 3 i 4 za še ankete ako može da postimu koala evo ja ću da iko čitan sada šta mislite da li i inspiratori treba da znaju kako se pravi jedno spoglušite klasifikacija i oblijužavanje klinikalia i šta mislite šta je najložnije da državam i odljani pomide i gusti za adekvatnost provedženje mogu bi možete da pokusate u zeku češće vo ankete a dok vi pražite najbolje odgovore da najavim šte deće tredavanje, transpozicija i daljne ustođivanie prvi sa evropske unije po kevikalijama u državama koje nisu članice koje će na danas prezentovati gospodin Torbjorm Lind Sačke ćemo još malo zavrošimo s anketom ok, hvala možemo sada dobati samo biografiju gospodina Lind Gospodin Torbjorm Lind je viši savitnik u Međunarno 1. Šecke agencije za kevikalije majurovstke unije hrvatskoj, mađerskoj, pojenskoj i tunusu i kao šecke saviti koalbanje makedroniji i serbi učestvo u četci mise u vlasti Hercidovnih u periodu majse ok. 2016 izvomce gospodin Lind možete početi Hvala vam ne ljepša Hvala vam meni je veliko za dovoljstvo što vam priliku biti s vama prije svega želio bih podvući da očime ću se baviti danas je zasnovano na mom iskustvu i iskustvu koji sam dijelio sa kolegama u vašim zemljama, zapadnog Balkana ali neću specificirati govoriti o iskustvu i Srbije ili hrvatske nego ću usvojiti jedan širi pristup i govoriti o svarima koje se odnose na sve zemlje koje će biti naravno od interesa za Bosno i Herzegovina u pravo istog razloga ako možemo na sljedeći slide preči. Za zemlje koje se približavaju zakonodavstvu Evropske unije na ovom području to je nepoznato djevičansko područje zemlje, kandidati imaju uredbe opise o sigurnom transportu, o emisijama koje se praće prati postoji lini slativa koje se odnosi na okoliš ali ono što mi nazivamo kemijskim zakonodavstvom u Evropskoj uniji je nešto dosta novo za ove zemlje tako da su su očane sa jednim novim područjem i moraju uspostaviti odgovarajući okvir za takvo zakonodavstvo u prim tipima koji se počinju primjenivati u praksi, radi se o prevenci u najranijem trenutku u društu, u trenutku kada se stavlja na taržišta i kako se nositi sa rizicima koje kemikalije mogu donjeti, možete to upotrebiti sa onim što se primjenivalo na planu zaštite na radu da se naprejme za osobnu zaštitu i tu se radi o prevenci, ali to je zadnja mjera na drugom kraju, možete tog spektra kad se govorio legislativi o kemikalijama a u fokusi na tome da se spriječi kojava rizika to je nešto na što treba računati i budi koji su poznati sa ovom problematikom u zemlji očitnjemo od početka odnosno bi počinjet od početka postavljate temelje potrebno je napraviti jasnu podijelu nadležnosti zakone treba u svoj ti parlament i morati imati potrebne institucionalne nadležnosti i kapacitete i počinjet od početka postavljaju se zahtjevi u smislu znanja poznavanja materije ali i detaljni zahtjevima o rizicima kojima se izlaže zajednica koji su zahtjevi obilježavanja i kako se obavješteva javnost o rizicima također morate regulirati sloboda i otvoren pri stup substancama koje se smatraju jako opasnim koja se koriste u određenim predmetima stjevići slojd vidjeti ulogu legislativa o kemikalijama u Evropskoj uniji je jako važno kako se stvari nebi pomiješalo aki komuniter pravna stečena i na Evropske unije ima određen na poglavlja o kemikalijama a postoji i kemiska legislativa u tom smislu sigurnosna radu je u drugom poglavlju i sigurnosna transporta je u trećem poglavlju ovdje se radi o kemiskog legislativi u dva smisla prvi smisao se odnosi na rizike komunikacije ovo to je na ljivoj strani ove slike oznacavanje, sigurnosnih padaci koji osiguravaju kemiskog sigurnosnu svim odručima društva gdje postoje mogučnost rizika od kemikalija i to se ne treba promatrati kao nešto strogo techničko, nešto što mi ostali možemo zaboraviti koruke oni bi trebali biti važen faktor koji izbora kemikalija ako poznajete klasifikaciju imate mogučnost sagledati potencijalne rizike možete, a možete izabrati neku drugu kemikaliju možete to uraditi i prilagoditi možda technologiju i tehniku porištenja se kratko vrijeme ako se promatra perspektiva investicija jer se često kemikalije mogu zamijene po manje rizičnima gotovo prekonoči ili u nekom kračem vremeckom periodu u odnosu na investicije koje imaju perspektivu od deset godina druga važna komponenta koji sam spomenu je su zabrane i ograničenja opasnih kemikalija i substancji koji zazivaju visoku zabrenutost to je našto u čemu se vodi računa od početka ograničava se dopuštenje korištenje ovi substancji u Evropskoj uniji je neke 1200 substancji či je korištenje ograničena i one se i ne pojavljuju na tržištu zone s vrhe gdje njihova upotreba zabranjena možete tu potrebiti sa tradicionalnim okolišnim propusima gdje ste imali dozvole za lokacije gdje već koristi kemikalije potrebne su vam određene dozvole da bi mogli imati određeni nivog kontaminacije ali ipak ste imali tega dženje i u takvim slučajvima u ovom slučaju ostem gdje se zabranjuje plasiranje substancji na tržištu kad se radi o najrizičnim upotreba i na taj način se sprečava pojava rizika sprečava sa rizika ovo se ne treba precipirati kao nešto nemoguće da je nešto težko ograničiti, mi smo to uradili i to nije uobičajno u svijetu odnosu na sjedinjem države imamo neki 1200 ograničenja restrikcija, ako uporedimo sa sjedinjem državama oni imaju desetak većina zemalja ne ima ograničenja osim ono što su poduzeli u skladu sa multilateralnim konvencijama kao što su je ovo što je prikazano u ovom bjelom dijelu slajda podreška korištenja sigurnih kemikalije, sigurnih tehnika u svim sverima društva, to je pravilo kemijske legislativu u odnosu na drugu legislativu koja se odnosina kemikalije ona podržava znanje i informacije i ograničenja zašte ta hrane i ta djece oporova koja se je tlaj i tako dalje, sljediši slojd danas je ovo područe podpuno harmonizirano kodificirano može se reći da imamo sistem zajednice aerobiske zajednice za upravljanje kemikalije u odnosu na raniju situaciju kada su zemlje 95 let bije i 4 smo imali direktive koje podpuno usklođena i u glavnom govorima o CLP uredbi Rich uredbi uredbi o biocidnim proizbodima i Rotterdam s kojoj convenciji koje se odnosina u problematiku svediči slojd ovdje sam pokušao dati jednu metaforu onoga što zagovara sistem koji postoji u zajednici to je kao kad ulazite na brod kada uđete u Evropsku uniju ušljeste u sistem zajednice ne možete ući prije morate se pripremiti i od vas očekuje da implementirate svojne najvažne dijelove propisa ali ne možete implementirati sva pravila sve odredbe u tom sistemu koji predpostavlja članstvo brod na 27 članova odlučuje kuda će usmjeriti brod postoje alati za i u postoji posada broda evropska agenci za kemikalije su važan dio posade to je dakle situacija sa kojom se očavate kao zemlja kandidat i može biti prilično teško razumjeti šta to sve znače i moram reći da je to bilo tako u svim zemljama kandidati ma je sve stvari pomiješa sa i direktiva koje postoje u evropskoj uniji direktive služe da se uspostavlja načinalni sistemi i možemo pogledati s ljedeći slide ja sam pokušao proširiti istu metaforu da pokažem kako to funkcionira ako se radi o direktivi svaka zemlja članica uspostavlja sistem koji prečava i kontrolira velike emiske nesreće, to su 3 direktive i to je našto kao zemlja kandidat možete i trebate uraditi možete reći da dokom perioda prije pristupa možete izgraditi svoj jadrenjak kako biste bili spremni da se da imate svoje spremne sisteme nacionalne sisteme za prečavanje i kontrolu velikih emiskih nesreće možete predidjeti ambicioznije ciljeve više od minimalnih određeni po osnovnih zahtjevi su zajednički principi i zahtjevi, ali recimo u Italii možete naćivrlo ambicioznije sisteme koji se odnose na ovo područe a onda uđete u zajednicu i imate tamo već 27 jedrilica vi se predružujete toj floti i međusom su rađujete ali ovo su sve nacionalne sisteme u odnosu na sistem zajednice i nacionalne osobi koje se bavi administracijom i naacionalnim pitanima stjede čislaj također prije nego što preuzmete evropske uredbe i su radnju prije pristupa trgovna industrija treba jo razumjeti kemisku legislativu postaje određene oboveze koje treba imati uspostavljene na dan pristupa morate biti sigurni da imate odredbe za provođenje i resurse i da možete ispuniti oboveze koje se odnose kao zemlju članicu da ispunite celpe aktivnosti na nivo u zajednice također da možete svoju stručnost doprinijeti radu EK ako imate prelazne odredbe a to je normalno i običajeno trebate ih unijeti u sporezum o pristupu po jedno pola godine prije pristup da će se podpisivati sporezum o pristupu to su stvari koje trebate imati u vašoj domače legislativi kada uđete u Evropsku uniju trebate imati u domače zakone koje pokazuje koja je nadležna nadležni organ coversh inspeciju u tom području ima, morate imati prediđene kaznene odredbe i morate imati odgovarajuće resurse kojem će se sve to osigurati i šalter za pomoć koji će pomoći navigaciju kroz lovu legislativu svedeći slide? Naravno, moguća je transponirati propise i biti spreman prije članstva i to treba uključivati propise o klasifikaciju označitivanje i parkiranje GHS i harmonizanoj sistem to je sistem koji potražava urednjenje nacije također klasifikacija i označavanje na pojedinačnom nivalu za određene substance u Evropskoj uniji znači substance koje izazivaju zabrinuto spesti cidi neke druge imaju vrlo obsežnu nepropise o klasifikaciji ovih substanci naravno to je važno za proizvođače prvenstveno da klasificiraju i označi substance ali u ovom slučaju kada je riječ o ovim substancama koji izazivaju visoke zabrenutos kao što su mutageni, cancerogeni toksični substance substance koje su izazivaju probleme u respiratornom sistemu i druge koji izazivaju isti nivog zabrenutost mi imamo poseban sistem za klasifikaciju u okviru ovi klasifikacije možete uvesti ovu listu klasifikacije i označavanja pojedinačnih substanci i tu listu možete uvesti rije i također se očekuje da uvedete zabrane i ograničenje u tom smislu također možete uvesti listu substanci koji izazivaju zabrenutost kandidatsko listu također koje također važna zahdjeva o chemijskimi substancijama većina država članica je to uradila u predprisupnu periodu a kada je riječ o konvencijama u konvencijama su predvjeđeni neki dodatni zahdjevi uzove iz evrovske unije kao što su zahdjevi u pogledu uvoza i izvoza da je verlo važno da se izkomunicira izvoz ne samo prema Rotterdamskoj konvenci ako vaše neko predvjeđenje izlozi u drugu zemlju nego trebate obavijestiti i obavijeslati i o jednoj veoma dugoj listi koja je predviđena u propisima evrovske unije i to je isto nešto što države obično več uspostave prije prijema u članstvo sedeći slide Isto vremeno trebate imati na umu a ovo jeste bio problem za mnogje zemlje kandidate ne možete uspostavljati neke paralelni procedure u evrovskoj uniji naravno možete donjeti listu ograničenja listu substancji koji zivaju zabrenutost ako možete donjeti listu o klasifikaciji i označavanju naročito opasi substancji ali ne možete uvoditi paralelni procedure kakve več postoje u evrovskoj uniji jer onda ćete imati paralelne procedure i donosićete vlastite odluke na drugoj osnovi i u drugom kontekstu nego što se to radi u evrovskoj uniji što bi također moglo i u formalnom smislu moglo biti neka vrsta konkurencije evrovskoj uniji možete dobiti rezultate koji neće biti usaglašeni sa rezultatima koje bi ste dobilili svoje dječi poslupke evrovske unije dakle uvođenje procedura se ne radi doke zemlja kandidat to su se preuzimaju sistemi evropske zajednice koji su već na snazi dakle zemlje članice nemaju svoje vlastite poslupke i procedure na nacionalnom nivou nego svi koriste iste sisteme koji su već u spostavljeni znači nije jedna zemlja nema svoj vlastiti poslupak i procedur možemo prijeći na sledeči slide pokušao sam samo navesti ove isepne smjenice koji su koristili druge države prilikom pristupanje evrovskoj uniji dvije do 3 godine vam trebaju za uspostavljanje okvirnog zakonodavstva da imati predvećene najvažnije obaveze i sistemo državog finansiranja odredbe o provedbi a isto tako je verlo važno da se u ovoj fazi u procesu ključe industria i trgovina privreda i struka tako onda prelazite na jačanje kapaciteta kako u istitucijama tako i u struci i u državnoj administraciji istitucijama zatim pripremate podzakonske akte o klasifikaciji i označavanju i kao što je na primjer u republici Srpskoj možete početi sa zahhtjevima koji se tiče u substanciji a onda za nakaj 2 do 3 godine možete preći na zahhtjeve za klasifikaciju i označavanje smješa i onda u posjednje 2 godine se pripremate, znači industria, struka državni organi skovarate o mogućim sporozumima o transiciji, o pristupu i pripremate se za zakone koje će vam biti neopodnik kad budete država članica u kojima mora biti jasno određeno koja je nadložnji organ koja provodi inspekcijski nadzor i trebaju biti predveđene kaze neodređe i mjestog će biti kancelaria za pomoć za pružanje savjeta i onda preuzimanje odgovornosti države članice i zadataka sradnje, takve sve zajedno zato bi vam trebalo oko desetak godina u Bosniji Hercegovini viste u prilično neravnopravnom položaju u unutar države jer u republjici sebskoj postupak već davno započao a nadam se da će i drugi dijel ovi Federacija i Bačko Distrikt stići nekako i da ćete moći održati korak da ćete malo ubrzati aktivnosti Evo, hvala vam Hvala, vama gospodne lina i jako korisnoj namazam i voj prezentaciji kao što ste dobro primjerci, odnosno vidi se da poznajete situaciju kod nas u Bosniji Hercegovini jer je jako raznolika u republjici sredko možeći da kažem dobro odmaku i u tom simislu u grubom citeturno slobričkom distriku je s ovom posao nas čeka ja se nadam samo da ćemo morati ubrzati mislim da ćemo mi posvjastići samo da mi to moramo ubrzati da to bude jednostavese godina da to bude ba 5 godina da što prije povudžimo u predpist preved, pri stupnih pedora sa Evropskom Unijom uno što je što ste istekli nekoliko kuta i ja što da želim da isteklim jeste vaša sugestija da ne uspostavljamo svoje dobalne procedure pokus procedura važičih u zajednici je nekada kod nas ima osičaj da svi mislim da se trebamo transponovati u cijelini sve urebe i direktive a je odiste nam ovaj to i okazali da to nekada i ne treba da radimo trebamo sa samom dobro pitaint a razpozicija poločno nače u svijecinaku što, na nam se postavimo članica Evropski Unijom zahvaljim sa još jednom pozivam kada je riječ o ovim uredbama da ako pokladate uredbu Rijč 70% odredbi su namijenjene za države članice dnec za kandidate ako prebrojite broj članova vidjećete da je manje od 30 članova moguče provesti to je jedna stvar ali posao jedna druga stvar da je uredba Rijč izrađena za Evropski ekonomski prostvar i zajedničko držište već se pred postavlja snažna industrija i veliki proizvođači substanci koji su u nadležnosti gdje imate kompletne za okružene lance obskrbe i da imate op resursima 27 država članica i hemijski koji agenci dakle to su uslovi koje ne može ispuniti jedna zemlja srednje veličine dakle cili sistem je dizajniran tako da je nemoguče usposaviti paralelnu strukturu jer nećete biti u pretraživanje podataka na primjer da ispunite zajedničke zajedničku sa radnju za izradu listi za sigurnost hemikalia i slično dakle u početku je to bilo i dosta zabune u Srbiji su počeli i predloženo im je da u svoje plavu kopiju u redbe rič, to je bilo pogrešno i to nije zaista neopodno Zafodim si možete dakle koristiti o nu metaforu koji sam prikazala sa jedirlicama Hvala, hvala još jednom na koristim sarjetina sadam na nije vrijeme za pauzu ali prije pauze zajemolio zada još jedan set pitanja iz ankete i čim govorimo imaćemo pauzu od nekih 10 minuta pa evo ovako što upeš malo i nakazim probili smo u vrijeme zato što su nam prezentacije bili sigurno zanimive i koristne i nisam imao namiru da bilo pogad prekida bazim koja što se bila jako koristne i značajne pradlažim način nakon što odgovorimo na ova pitanja iz ankete da se vidimo konovo u 10.25 ne morate izdeviti iz aplikacije a ja ću do tada pročitati ova pitanja Šta mislite za kuliko uvodi naći novih propisi, pobezbijeti da hjedikali do tržištu budu adekvatno klasikovane i obilježene kao i imaju adekvatno sigurno zutehnučki list ljugo pitanje da li mislite da je neapozno znanje propisa u oblasti u plenje hemikalijama za izvod tudi i proizvoda u zemlje EU koji niso hemikalijaka, o što su namešta i grač kodjeća od čete pisci i pisci i još jednom da pomenim da ćemo na kraju prezentacija imati još jednom odgovorenova pitanja pa ako neko od palnjalista, predavača budu i od atakomenta ima će te prijevalo ja si izvinio kraju antetija mislim da je možda ipak ako se melina slažiš da je ipak možda 10 i 25 kratka u glime za pauze ja bih doduženo 10 i 30 imamo mislim da nam ti 15 minuta neće ništa značit može, može, ja vjerim da će imamo govarati da 15 minuta još način vidimo se u 10 i 30 nadam se da je bilo dovoljno vremena za radah možemo nastaviti da vje sa našimi prezentacijama svediča naridu je hevijska bezbjednost i paučna iskusta izemaja neprostredno i blizini studija sklučaje i serivir to će biti da kažem jedna zajemška prezentacija a prvo će nam nastupiti gospodža jasminka Aranđelović to je programska koordinatorka organizacija autentiva za bezbjednih fenikale ahem otruženja civilnog duštva koja se zalaži za smanjenje risika do pasnih fenikalea u cilju zaštete zrave, ljudi, živote svine sprovedi nađunarodne načinome projekte iz oba stupne fenikalima koj slu tad tinja je za upelje fenikalima sad blugočnim skvustom urabi državne upele Radlad na izdomi državni stati ja i propisa vezi stupne fenikalijana i biocivi proizvodima uogjeci za fenikalje Republiki Srbje kao rukovodlad sektora za procijudiskavu fenikalija biocivi proizvoda, a obovjela i poslova Republika Disputora za fenikali u radnih nađunarodnih, višnih nađunarodnih organizacija kao nađunama i meži koalicija 2017 Izbogci gospodžena Džilević Kvala najlepsše kao prebok, telebih da pozdravim sve učestnike današnjih skupa i da se zachvalim organizatorima što su nas pozvali da učestvojmo i što su prepoz... aš radi dobogodišnji zgustvo u ovoj oblasti u Srbiji Evo upratko samo da prestavim organizaciju ALHEM dakle alternativa za bezbednije chemikalije kao organizacija civilnog društva je osnovana 2013 godine i okupio stručnike sa višagodišnjim izgustvom iz ove oblasti. Ono za šta se zalažemo jeste bezbedno upravljenje chemikalijama u Srbiji u cilju smanjenja rizika od chemikalija pozdravlja ljudi i životnu sedinu. Aktivljismo i u glavu i članovi nekih međonarodnih organizacija koje se bave ovom oblašću, presve ga to je AIPEN, Međonarodna Mreža za budučnost bez toksičnih chemikalija zatim najveća evropska organizacija za zašlitu životne stredine to je IEB i tu smo članovi radne grupe za chemikalije kao i organizacije HEALT AND ENVIRONMENTAL ALIEN sa sedištom u Briselu koja se bavi zaštitom zdravlja ljudi i posebno uticem chemikalija pozdravlja ljudi. Što se same Srbije tiče članovi smo jednog neformalnog udroženja Mreža koja se zove koalicija 27 i koja presve ga prati proces predruživanja Srbije Evropskoj uniji i pratimo prosto napredak Srbije u oblasti poglavlja koji se odnosi na životno sredinog. U toj koaliciji smo zaduženi za oblastu upravljenja chemikalijama i ovo što je karakteristika koalicije jeste 27 da svakje godine objavljujemo izveštaj napredku Srbije u tom putu Evropskih integracija vezano za proces predruživanja i izlazimo sa setom preporuka što je potrebno da se uredi o strane svih zainteresovanih strana kako bi se dostigli celjevi odnosno ispunili zahtevi, Evropske zahtevi u tom smislu. Naša najvažnija da kažem imamo nekoliko celji grupa svakako da se radžemo sa donosivacima odluka u ovom procesu da radimo na u napređenju politika u ovoj oblasti kada potem javnog zagovaranja ka nadlažnim organima u skladu sa sajkom na klamedžunarodnom politikom upravljenja hemikalijama i politikom Evropske unije. Radimo i kao watchdog organizacija u smislu da pratimo kako se u praksi sprovode procesi pre svega propisi koji su nas nazi u Srbi s obzirom da smo nekada i učestvo radi tih propisi na postavljanju regulatornog okvira da bismo kasnije odnosno sadaka organizacija civilnog društva pratili implementaciju tih propise u smislu da gledamo da bar godišnje jednom uradimo neko testiranje proizvoda na taši što Srbije da vidimo kako se poštuju pre svega zabra substanci u proizvodima za opštu u potrebu te rezultate objavljujemo u našim izveštajima i kasnije rezultate objavljujemo svim pre svega nadležnim organima ali građanima kako bi preduzeli određene mere u toj oblasti a naročito kompanijama odnosno snapdevačima koji te hemikali, odnosno proizvode stavljaju u prometu Srbi srađujemo i sa privrednim subjektima i to pre svega u smislu da pronalazimo mogućnosti kako da im dostavimo informacije kojima raspolažemo a koji je dobijemo pre svega iz evropskih institucija privrede ali i nevladinog sektora i kako koristio svojim proizvodnim procesima i koje su to bezbedni alternative koje su im dostupne i prosto promovišamo taj proces u obstitucije. Najčešće radimo preko privredne Komore Srbije u glavnom sa udruženjem industrija, ali sa drugim udruženjima kao što je udruženje trgovine jer su kod njih u glavnom uvoznici i distributeri. Ne samo chemikalija veći proizvoda koji mogu da sadrža opasnih chemikalije tako da radimo i konkretno i direktno sa odveđenim kompanijama naročiti to kada su u pitanju substancije koji zazivaju zabrinutost. I naša najšira celjna grupa su građeni pomažemo građenima da se zašljiti od opasnih chemikalija pre svega pravilnim izborom ali i načinom korišćenja dakle i to ne samo chemikalija u smistu da su to substancije ili smeše veći proizvoda koji koriste u svakome potrebi. Imamo preko koalicije 27, a i na drugi način srađemo sa drugim organizacijama cijevilnog društva u Srbiji kako bi nam prosto pomogli sa obzirom da naše ograničene kapacitete da ispunjavamo prosto našu misiju i viziju vezano za bezbedno upravljenje chemikalijama. Naročito nam je važno sa radnja sa odruženjima potrošaca i u tom smistu imam neke zajedničke aktivnosti u okviru nekih zajedničkih projekata, a i međusovno impružamo tu neku, da kažem, struča znađe kojem je potrebno vezano za ovu oblast. Prenego što 2015 godine, prenego što smoda kažem počali da radimo neke veće projekte uradili smo jednu analizu percepcije građana Srbije u vezi bezbednosti od chemikalija kako bi smo videli šta građan je realno misle i kako se ponašaju vezano za korišćenje chemikalija i to smo radili sa agencijom koja se bavi istraživanjem javnog mjenja. Dakle, ove neki prvi prvo istraživanje toga tipa koji smo radili a posle toga smo radili još nekoliko i na taj način nekako pratimo i neki naš rad prosto kakav je utica i to ne sam naročito rad alchemno kao tako, prego pre svega i nadležnog organa i svih ostalih zainteresovanih strana koji se bave ovom oblastu. Dakle, neke prve asociacije vezano za chemikalije šta građan ima pada na pamet u supre svega se vezu za neki negativni kontekst. Kao što vidite ovo crveno da su chemikalije nezdrave, štetne, opasne i to je mnogo veću prosenat od onog da chemikalije mogu i je su korisne, efikasne, moderne, inovativne i tako dalje. Dakle, u glavnom je taj prvi neki odgovor taj negativan kontekst. Pitali smo o građinju, u komeri se prepoznaju da se chemikalije nalaze i u proizvodima za opštu na menu, u svakodne mi, u potrebi kao što je obuća, odeće elektronski uređa i plastične igrečke i to nam je bilo, da kažem, interesanta rezultat koji smo dobili da skoro 85% prepozna i jeste svestan da chemikalije nisu samo substancije i smeža kućna chemija, i tako dalje, već da ih ima i u proizvodima. Sma većina smatra da ih je naravno ne moguće limi nisati svakodne mnog života i da smatraju da nove chemikalije ne doprinose zdravio i životnoj sredini. Dakle, u glavnom se to sve veću za negativni koncet. Prema mištenju građena koji su to proizvodi, koji predstavljaju chemikalije, odnosno proizvode od najvećeg visika u smislu tehemiske bezbednosti, građani su ubedljivo prepoznali da su to pesticidi, insecticidi, dakle poljoprivredni pesticidi i da kažem biocidni proizvodi, konkretni insecticidi, jer to je grupa, sa kojima građani često dolaze u susretnih i koje koriste. A s druge strane, to i jesu grupe proizvoda, za koje je potrebno da se, da sam devač dobije dozvolu odnosno, saglastnost nadležno organa pre nego što ih stavi na tršište za razliku od ostalih chemijskih proizvoda. Detagenti su tih koji su na drugom mestu, savesuju i smatuju da predstavljaju risik, drugi proizvodi za čišćenje, proizvodi za baštu, kosmetičke proizvodi, građevincki proizvodi, pa zatim onda dolaze ovi proizvodi kao što su elektronski ori, ureća i odeća, obuća, namešta i tako dajeve. Jedno pitanje se odnosilo vezano za etikete i to konkretno hemikalija kao takve, dakle substance i smeše, jer nas je interesovalo dali građani potrošači, da kažem, čitaju uputstvo za bezbedno upotrebu. Sovzirom da smo mi 2015 imali masnazi, da kažem, propi se za klasifikaciju upakovanje i obeležavanje koje usklađeno sa evropskom CLP uredbom odnosno međunarodnim globalno-harmonizovanim sistemom, novi piktogrami su bili postavljeni većno tim hemikalijama, dakle rezultat koji smo dobili jeste da od prilike oko 60% građana ponekad ili često i uvep čita etikete na arhemi kalijama, a 40% redku ili nikada. Međutim interesovalo nas je da pore toga da ovaj procenat građana koji čita etikete dali se i pridršava uputstva za upotrebu koji se nalazi na isto to je etiketi, dakle odgovor je bio da u potpunosti od prilike polovin. Ali 43 delimično, međutim, procenat ukoliko svedemo na ukupnu populaciju, dakle procenat od ovih koji čitaju etikete, alako vratimo na ukupnu populaciju koja, da kažem, građana, dakle 33% možemo reći građana čita etikete i pridržava uputstva za upotrebu. Dakle smo u prilike došli do sa 2015 godine da mi tu imamo jako veliki prostar sa delovanje koji se odnosti na edukaciju stanovništva vezana za znavanje, značenja objeležavanje i te komunikacije sa potrošacima tako da su neke aktivnosti al chemo u tom periodu bila dobarene upravo ka ovim ovom temom, dakle objeležavanja, chemikalija i upoznavanja pictograma, tako da na našam sajtu postoji i kviz koje mogu da se građani testiraju i da provere svoje znanje. Kasnije smo više prešli na delovanje i na ispitivanje proizvoda testiranje proizvoda sa svakodnemu upotrebu ali prosto vezano za upravo tu neku prosenu rizika, pravinnu upotreba chemikalija, substanciji smeša je pored zabranej ogranicenja prosto dva neka aspekta najvažnija kontrolu rizika od opasnih chemikalija. Tako će nas i interesu ovo što građani misle kojim bi izvorima najviša verovali vezano sa chemisku bezbednost, to nam je bilo vrlo interesantno, dakle lekari, odnosno zdravstvene istitucije su dobili najveći procenat, dakle 37% zatim nadležni organ 33%. Centri za kontrolutrovanja su stvari spadaju ove zdravstveni, tako da možemo reći da u oko 60% sa odnosim na zdravstvene istitucije na nadležni organ oko 30% i posled toga ide nauka da evo da vidite proizvođaču odnosno snap, devači su svega sa oko 20%, nevladino organizacije sa 9, govorimo medi svega sa 3 i tako dalje. Evropske istitucije i njene istitucije koje su prisutni, su bile svega oko 5%. Zatim ova da kažem procenat prepostavljamo da se vremeno menje i bilo bi jako dobro da u nekod dogledno vreme ponovimo nekod ovih pitanja i prosto da vidimo kako dalje stvari stoje. Ono što nam ove bilo važno gjeste da su lekari, odnosno zdravstveni sektor taj koje treba od početka uključiti u ovu oblast. Koji je odgovoran do sigura bezbednost od chemikalija na tržišto Srbije, građani su smatrali da je to 23% nadležnji organ a sam je proizvođači 13% i jedni i drugi 61%. Što je u stvari negde da kažemo i odgovara nekoj realnosti poriču odnosno po zakonu o chemikalijama jeste upravo da či su proizvođači tim, ne samo proizvođači dakle veći uvoznici, distrubuteri i trgovci o zbednost proizvoda, ali naravno to je nadožnji organ koji treba upravo da donese propise i da uspostavi inspekcijski nazor. Posadnje pitanje se odnosilo na usklađivanje propisa sa evropskim unijom da li građani smatraju da upravo ovo sad usklađivanje propisa doprinosi bezbednim tržištu chemikalija i 50% je odgovorilo da se slaže s tim, 20% da nesna a svega 30% što nije malo, 30% smatraju da to neće doprinese bezbednim tržištu. Eto to su bili odgovori iz 2015 godine i tako da iz 2017 smo ponovili samo odreće na pitanja a one su uglavnom odnosila na deo koji se odnosi na klasifikaciju i uklavanje o veležavanje jer nas njih interesovalo kako se povećava sve stijedukacija potrošača i tu smo imali mnogo bolje vezano za prepoznavanje pictograma, što je i deo koji se odnosi na substancje koji zazivaju zabrednostost i upravo naše ovo poslanje pitanje koje je bilo u kojem eriste informisani da postoji pravo datu zakonom o chemikalijama da kao potrošač zatražite informaciju o vasnih chemikalija konkretno u pravovi substancji koji zazivaju zabrednost u propisima 29% upoznato sa navedenim pravom ali ga je tek 2% izkoristilo u praksi i o tome na osnovu da kažem tog istraživanja, neki prvi projekat koji je rađen većin u Srbiji zajedno sa nadlužnim organom za udroženjima potrošača kao sa UMDP i jednom organizacijom iz Nemačke, organizacijom civilnog društva je da kažem bilo od velikog značaja za razvoj ovoj sistema u Srbi to je projekat koji je finansirao sajkom i međonarodno udroženje za upravljenje chemikalijama politike chemikalijama na međonarodnom nivou i projekat je realizovan u toku 2015 i 2016 godine koji je upravo dakle imao za cilj da poveže sve zainteresovanje strane koji su zainteresovanji za ovu oblastu Srbiji, to su prestvega nadlužni državi organiz i to nije samo ministerstvo nadlužno za životnost sredinima da se i nalazi odiljenje za chemikalije koje je zaduženo za implementaciju zakonu chemikalijama tu je ideo ministerstva zdravlja u kome se nalazi ideo inspekcijskog narodzora ali i propisa drugih koji imaju vezek sa chemikalijama kao što su zakonoproizvodima o predmetima opšta upotrebe da se nalaze na primer igračke, zatim kosmetički proizvodi koji dolazi u kontakt sa kožom i ministerstvo nadlužno za trgovino i zaštitu potrašačav da je nam je također deo inspekcijskog nadzora koji se odnosi na maloprodajni prostor, na prodaju chemikaliju u maloprodaj i uključani su u tom delu dakle inspekcije. UNDP kao implementacijona agencija Sajkom Fonda, dve organizacije civvjenog društva, dakle mi i kolege iz Nemačke to je WCF projekac usprovodile tri udruženja, najveću udruženja potrašača iz Vojvodine, Centralne Srbije i iz Niša smo gledali da pokrijemo koliko možemo uključili smo i zdravstveni sektor, pre svega institut za javno zdravlje Srbije, gradski zavod za javno zdravlje i privredna komora Srbije koja je predstavila privredni sektor na ovom projektu u okvirutu koordinacijano komiteta. Dakle, projekac je stavio pre svega substancjama koji zazivaju zabrinutost dakle to su one koje su po regulativi klasifikovane kao kartsinogljene, mutagljene, toksična proreprodukciju zatim veoma persistentne bioakumulativne i u ovu grupu spadaju substancje koje prestaliju ekvivalenta nivo zabrinutosti kao što su indokrini disoptery. Ovi substancji na listi kandidata u ovom momentu na sajtu evropski agencije za hemikalije ima 211 i ta lista ona se zove candidate list na toj listi ta lista se ažurira dva puta godišnje, obično u janoru i u junom mesecu tako da je veoma važno da kada se donese posled pod zakonski propis odnosno spisak tih substancji da se on redovno ažurira. I projka se bavio proverom da se vidi kako se taj član 27 zakonohemikalijama u Srvi koji odgovara članu 33 u Riču a u zakonu Bosne i Hercegovine kako i u zakonu oheme publike Srpske tako i sada ovom najnovijem iz novembra federacije je to član 37 koji kaže u drugom stavu da projzvađači u uvoznici i distributerii dakle imaju obavezu da be znaknade pruže informaciju o prisustvu ovih substancji u proizvadima ali na zahte potrošača. Dakle potrošac treba da ta informacija kakva skete proizvoda ona ti proizvodi se legalno nalaze i ješu uvek na tražištu dok se nalaze samo na toj listi dakle dok nisu prešli na onu listu zabrana ili listu za čiju korišće nije potrebna autorizacija koja se sprovodite na nivou Evropske unije tako da je važno da jedini mehanizam prosto alat koji postoji srošači preuzmo jedan aktivistički pristup da či presega moraju da bude informisani da imaju to pravo da ga koriste u praksina način da kontaktiraju snapdevača bilo on trgovac u Maloproda i tamo da su kupili neki proizvod bilo distributor uvoznik ili proizvođač i da na osnovu odgovora koji dobije od snapdevača to ne se odgovor od donese informisanu odluku o tome dali hoće ili ne da kupi odrećeni proizvod da na pomenem sabo da je snapdevač dušan da prožitaj odgovor u koliko je koncentracija ovi substancii veća od 0,1% dakle to je bio neki cilj projekta da se vidi kako se jedna zakonska odredba sprovodi u praksi ali da se podigne svest to ne samo potrošacima odnosno gračenima već svega i kompanijama a naroči to drgovcima u Maloproda i jer po snapdevača međutim kako je to vedeno u praksi tako što je alchem saradživao sa 3 udrošenja potrošaca i poslati su zahtevi na 90 distributera malo prodei i tražena informacija o 90 prozvoda koji pripadoju ovim grupama koje vidite na slajdu vrlo veliki širokasortiman proizvoda je u pitanju i rećem o proizvodima koji su uzrađeni od plastike i to od one meke plastike, dakle u glavnom na bazi polivini klorida desmo predpostavili da je vrlo moguće da budu pronađeni talati kao i se inače koriste kao omekšivači plastike Dakle što su rezultati pokazali od 90 kontaktiran i distributera dobili smo od prelike 50 postojih je odko 52 postojih je odkovorilo međutim od tih odkovora 22 su stvari odkovorili ostali su bili odkovorili ali što mi je nije odkovorilo na konkretno pitanje a pitanje je bilo vrlo jasno da li proizvod taj proizvod sedijskog broja sadrži neku od substanci koja se nalazi na listi kandidata Dakle 22 postojih je odkovorilo i sviti 22 posto kogovora je sadržavalo informaciju da njihovi proizvodi ne sadrše ni jednu od svahaca kako bi smo znali da li je to stvarno tako urađene laboratorijsko testiranje u akreditoveni laboratoriji i od tih 90 proizvoda 27 postojih je bilo pozitao na talate u glavnom dijetelhej akceptala ali i neki drugi iz grupe koje se nalaze analisti najviše pronađeno u kablovima u podnim oblogama igračkama u pevece, odeći košto su karbanice, u gumenim cizmama u priboru za domacimstvo i opremi za plažu dakle sva ona opreme na naduvavanje i tako dalje e, posle toga je dakle, u stvari, ovo je iskorišćena ne u smistu sada neke naročite kontrole sa obzirom da ovo nisu zabranjeni u svojstvo ovi fjedinjenja u ovim proizvodi proizvodi su legalno na toržistu me osim u igračkama i proizvodima za nego dece gde su zabranjeni u svim ostalim proizvodima su dopušteni, ali je to način da potrošac, onda ima pravo da koristeći na ostavu odgovara koji dobije, donesa odluku okupoveni za proizvode, pošto vidite i odrećeni pro igračaka bio poziva, bio nadležni organ, odostno ministerstvo životne sredine je zajednost sa ministerstvom sa sanitarnom inspekcijom izvršilo onda naklamin specijsk je nazor i te igračke i proizvodi za nego dece bila su neke portikle koje imaju pvc mušemu sa druge strane ovaj bili da kažem sklonjeni sataršišta od tipa dacije kažem su bili skoriščine da bi su stvari uradila jedna razne aktivnosti u kontaktu sa direkno sa građanima i sa industijom da bi se podigla svest o ovoj temi generalno a naročito o svahaca u proizvodima uradili smo nekoliko raznih distributivnih materijala za građane vodiče za kupovino chemijski i proizvoda za tim kako izbeće opasne chemikalije igračkama šta su to endokreni distruktori kako zaštititi najose tljivije grupe kao što su trudnice i mala deca od endokreni distruktora i jednu publikaciju vezano za obeležavanje i sredstava za čišćenje i održavanje domacinstva u s radisom, u druženjama potrašaca radili smo neke lokalne događe u Belgrade, novom sadu i nišu, u toku međunarodne nedelje zaštite potrašaca ona je svak je godina u martve posledeće nedelje o 15 martje svecki dan prava potrašaca i mi prostu uve koristimo taj dan da sprovedemo neke zajedničke aktivnosti sa udruženjima i da tog dana tema chemikalija u agendama udruženja potrašaca budu chemikalija. Održavili smo dve konferencije za novinare zajedno sa nadlažnim organom i radionicu za novinare i to nam je veoma vašno i gledamo da svak je godine al chemu okviru nekih svojih projekata okupimo novinare i to koji prate ovu temu što nije lako danas naći u medijskom prostoru to su glavnom novinari koji prate oblast životne sredine zdravlje zaštitu potrašaca a u poslednje vreme sve više i ljudska prava jer je prosto i pravo na zdravu životnu sredinu garantovanu ustarvom, pravo na zdravlje i pravo na informaciju o prisustu chemikalija, zakonomu chemikalijama, tako da imatu dosta zajednički aktivnost i koje potpade ju da kažem i u domen prostoru ljudskih prava. Održam je seminar za druge organizacije civimnog društva a o Dostavu ds. Jeran Dželavić, ja bih samo znamovljio, pošto smo u vremniskom okviru da sam malo kvala borislvavena po odsećenju ok, kvala odno što bih naročito istekli jeste satelijski sympozijom endokrini disup, ktore i zdravlje žena to je u stvari jedno svoji, koji smo konkretno radili sa zdravstvenim sektorom i da su lekari bili uklučeni i imali smo jednu poseban kao side event na temu endokrini disuptora, da smo imali prilike onda da ugostimo najpoznatije endokrinologe iz evropske unije koje se prati temom endokrinih disuptora. Dakle, ovaj projekat je prikaz, je da kažem prestavljen posle i na sajkon događajima na regionalni konferencii za sajkon događajima u Poljskoj i smatran je prosto jednim dobrim primerom saradnje svih zainteresovanih strana koji se bave ovom temom u Srbiji. Posle toga smo nastavili saradnju sa institutom sajadno zdravlje patut, imali smo i jednu posebnu kurs kontinuirane medicinske edukacije na temu endokrinih disuptora tako da ono što jeste važno, znači ponovno na pomojem uklučivanje nastavnog sektora od samog početku uspostavljenju ovog sistema u sada u Bosniji. Alkub se dalje nastavlja da se bavi raznim temom substanci koji zazivaju zabrinutost u različitim proizvodima tako da, kao što sam i rekla, bavimo se najčešće talatima bispenolom a reciklažom opasnog odpota u smislu recikliranja, onda i opasmi hemikalija kroz različite proizvode sve ove publikatije se nalazi na sajtu Alhema. I na kraju bih završila sa aplikacijom dakle, u mesto šta su među vremenov desilo vezano za komunikaciju sa samtevačima umesto da pišamo pisamca i šaljemu e-mailove vezano da tražimo informaciju osvaha co od samtevača u Evropskoj uniji je u akviru jednog live projekta koji se zove live askrič projekat urađena je jedna aplikacija za mobilne telefone koja se zove scan for cam koja u stvari omogučava to i den it alat koji može da se koji se preuzima dakle i na android telefone i na iphone telefone i povoću nje automatki mogu da se pošelju zahtevi i da se dobiju odgovori od samtevača taj projekac provodi 13-20 organizacije u akviru Evropske uniji s 13 zemalja i ona što i interesantno je ste da je to takođe projekat koji sprovodi pre svega nemačka agencija za život u stredinu, dakle kodržan i organ, zatim kemi danski nadležni organ a ostalo su organizacije civilnog društva i akademski sektor dakle to je jedna takođe zajedička inicijativa i projekat razveć toga lata. Alheb je odnosno i Srbije i da kažem partner koji je vana Evropske unije u ovom projektu i mismo regionalni administrator i te aplikacije za Srbiju i za Cernogoru i za Bosnu i Hercegovinu. Tako da bih evo na kraju samo napomedula da je aplikacija doostupna i u Bosni i Hercegovini od decembra prošle godine ja bi zamolila sve učestnike da koji su za interesanu preuzmu dakle ovu aplikaciju. Detaljne informacije možete naći u našem siteu alhema kao i uputstvo, eventilno za upotrebom akari ona pravljena da nije potrebno prosto uputstvo i to je jedna velika sada baza podata kako je još u fazi pudinja ono što je cilj nesamo da se pošalje zahte pa da se dobija informacija već da kompani je pune informacijama o savahacilu proizvadima ja ovo je jedan konkretan slučaj kako to je izgleda kada neki proizvođac stavi proizvodu bazu i potrašačuje u momentu dostupan odgovor da li ta i proizvod sadrži u sebi savahac ili ne. Dakle da nakreju krajeva to je cilj aplikacije da nemora da čeka te roko je predvijegi na 45 dana već da u momentu kupovine imatu informaciju i na osnovu te informacije da donese odluku. O tome da kažem postoje dosta informacija na sajtu i evropskog projekta ASCRIT ono što bih samo nakrevna glasila da su dve organizacije iz Bosne i Hercegovine, to je ecoforum iz Zenice i Centr za životnu sredinu iz Baňa Luke pokazal za interesuvanost da promoviša ovu aplikaciju i evo upravo je i ecoforum iz Zenice krajem u decembru objavio informaciju o tome i mi naravno smo velma raspoložimo da pušimo svupodršku organizacijama i nadlešnom organu Bosni i Hercegovine koji je zadužen u promoći ova aplikacije svupodršku informaciju i materijale koje imamo na to temu. Dakle, završavam sa našom prezentacijom u ovom delu koji se odnosi rada al chema i dakle neke naš slogan u postanje vreme da chemija međunama jeste dobra stvar osim kad nije. Hvala vam, gospiđer Hradžileviš na ovoj prezentaciji. Suzrleču se od mnogo pozitivi komentara, ali mnogo samo kako reći da se im pesaniram da je vika u celijedno društvo, imate osim za aktivnosti o liko rezultata projektata koje ste dama s nama podijelili. Ako što je ova o stvari prezentacija izvad jevaldno, ćemo dati riješ ospođi valiti Mart. Valitina Mart je konsultantkina za upravljane chemikalima angložovana na različnimi projektima koji se tiču bezbjedno upravljane chemikalima u organizaciju aktiva za bezbjednije chemikalije Alchemči i osnjivač. U 13. godnje Radla je na razli sestima upravljane chemikalijama u državne mernama na Srbije kreatu zakon i drugi propis ove oblasti kao ispilastali djelila neoputni za implementaciju propisani ško imaju sivali igjenci za chemikalje u Vrlo. Ogjenci za chemikalje bila izrušno diretorca nadožno na slučmu smeravanje Radla oblasti upravljane chemikalje makoz izrodu ispravljaju celuknog uzekvondasta ove oblasti. Radla na ratifikaciji ispravljani drugo oblasti upravljane chemikalije stokoniske retratike komencija kao i komencija zabun i insko boruć. Bila zadužena i za strategijerski pistu zembeđenarodno upravljane chemikalije Sajkeva. Izvoltej, Dostuđer Marci. Ja se nadam da se čuvajmo. Čuvajmo se i vidim u vošu prezentaciju. Da, ja ću pokušati da ja ću pokušati da budem kraća s obzirom da smo doste svarili sveć rekli na ovom samom početku. Prvo da vam kažem da divim vam se na strupljenju imate ga dosta da čujete ovo što je vrlo važna oblast i nadam se da ćete imati još malo strupljenja da neko znanje koje ja imam mogu da podelim sa vama i iskredno za dovolstvo je biti danas sa vama sa Bosnom me nazdeli nekih par stotina kilometera, nekoliko sati vožnja ali menelično i samo i jedna generacija i a z druge strane većina hemikalija u koje danas pričemo nepozdne granice uopšte i nije jednostavno rešiti problem samu unustrat svoji granica, zbog svojstava koje određene hemikalije imaju i kada radimo u ovoj oblasti ne možemo da kažemo da radimo samo u Srbi i da ćemo tako rešiti problem ja mislim da je to i razlog zašto i Švecka pomaže svim ostalim zemljama da dostignu određen vinivo da te hemikalije ne bi putovali na različite strane neadequatno bez određene kontroler izika čulejste moj iskustvo znači ja 7 godina već sam u tom nevladinom sektoru ali sam i pisala zakonno hemikalijama pa nadam se da se pošto ne mogu da vidim učestnike prosto kao da pričemo sa kompioterom ali nadam se da su to i naši dragi kolegje koje su nas posičivali u Ministerstvu životne sredine i u agenciji za hemikalije većinom iz Republike Srpske koje su pokušavale da tada naša neka saznanja i naša neka iskustva i rad zajednički u ubacim u određeni sistem koji se zove sistem za bezbedno upravljeni hemikalijama sam u trenutek ono što je neko moj iskustvo govori da je ovo slagalica čulejste o toj slagalici i od gospodina Torbjorna i gospodina Meca Znači da bi se nekako spostavilo da zaista na terenu imate adekvatnu kontrolu hemikalijama, morate da propišete sve što je neophodno da bi se regulisali hemikalije i u Republike Srpske koji su završili, taj cel proces vati da taj proces ušteni je bio lak možda su imali malo više sreće od našta su imali već prevedeno na naš jezik neko stručne termine mi smo imali još dodatni zaktiv da to uradimo i dosmislimo te propise da zaista funkcionišu na terenu čulejste i od Torbjorna da ti propisi mogu samo u 70% da se harmonizuje sa propisim Evropski unij trebalo je dosta razmišljenje da se napravi šta je to strategija što mi u Srbiji možemo da imamo tako da to nije bio lak po svo i nije lak nije onima koje sa to rade i za dovoljsto videti da je u federaciji sada postoji zakono hemikalijama takođe ono što je meni bilo bitno sovzirom da sam nekako bila i usamljena kada sam pisala sam zakon, njeste da so bezbedi adekvatan bro ljudi koji će zajedno samrom izneti sve te podzakonski propise i dalje kontrolu ti hemikalija da je bilo neko dosta ljudi koji i uzgred paralelno edokovati za poslove koje se tiču administrativne poslove ali samo poslove u prođenje hemikalijama takođe što se tiče samih inspektora moram da kažem da to nije bio posao koji su ranije inspektori sa životnu sredinu radili na taj način i znanje inspektore je skroz drugačina su oni imali do tada i da bi se jedan proizvod izkontroli sa o dalje dobro klasifikovan na njegova pasnost ili je obelažena ili dalje dobro sačenjen bezbednostni list inspektori moraju da prođu određene obuke i te obuke zahtevaju vreme da bi moglo da se izkontroliše određene proizvodi prosto da usvo je taj način kontrole koji do tada nije postojal takođe u tom tronku imati industriju koja nema svata saznanja neopkodna da se uskladi sa propisima zakonom hemikalima moramo reći da kad je donosnjen propis u Evropskoj uniji da jedan od naslova u štampi bio da je to jedan od najkomplikovanijih propisa koja je Evropsko unija ika donela tako da nije lakon industri i zato je Evropa pa smo klasni i mi imali osnovu helvdesk mislim da je bolje neka koreč helvdesk iako je na engleskom znači to je nešto što treba da vam pomogne izradili smo dosti u tom vrtrenutku u putstava i na srbskom jeziku koristili se opustima na engleskom i pokušali da sprovedemo i nekoliko obuka koje bi dalje rada te kapacitete konsultantske i same za pomoć industri to smo svatili kao isto važan del da morate da pogurate tu celu stvaru napred u odnosu na situaciju koji smo zatekli ono što je takođe jako bitno što ajvo već petnez godina sa skoro sam taj podatak najšla mi imamo pomoć u švecki agenciji za hemikali od naroda šveckie koje jesto pruža finansijsku pomoć da se ova oblast uredi u državnim organima na dekvata način je moram lično reći sa obzirom da sam u tom trenutku kada sam pisala propise bila poprvično usamljena da ta podrška znanje iskustvo usmerenje koje došlo od šveckog projekta je bilo jedno od najvažnej stvari koje sametu u tom trenutku imala a i kasnije svi zaposleni i sada svi zaposleni u republice Srbiji sa obzirom da je projekat i dalje sa šveckom do 2022. godine da sam u tom trenutku podršku u ovom slučiu torbiotna koji si danas nalazi sa nama smatra la dekvatnom i smatram da je ova oblast dosta komplikovana i da takva neka vrsta evropskog projekta može mnogo da doprinese zemljama koji urede mi su imali pomoći drugi i evropskih projekata, znači da su sredstva bila od strane evropske unije i tada smo imali projekat koji je tako zvanit vinig projekat sa da su nam pomagali ljudi u glavnom iz Austrije, Nemačke i Slovenije i on je bio isto jako značajan, međutim on je došao pravom trenutku onda ka smo vi već imali ljude koji u državnoj upravi rade i koji su mogli u neku ruku da razumeju to što sve nudi twining projekat, znači potpuno je drugačija, ono što je nudio chem i projekata koji je u nekim stvarima u nam pomogu i da mi angažujemo domaće stručnjake koje bi nam pomogli u terminologiji ili ostalim drugim stvarima takođe što se tiče samih tih projekat i samog ispekcijskog nadzora mora nekako da se mišli o tim labarskim kapacitetima koji će u nenu pomoći da si iskontrolišu sve te silne zabrane koje postoje propisane u ovim propisima tako da i u tome treba voditi računa, mi smo kroz te twining projeka dobili određena strestva za tako zvane portable XRF uređe koji su trebali da posluže za kontrolu ovih stvari na tržištu, toga ima još u danas tako da u tome treba isto voditi računa kada se donos je određena strategija mi imamo takođe samog bio monitoriga i monitoringa oni su propijemo srebi naročito monitoring ali bio monitoring ne, međutim u zakonu himikalija ima je jedan član koji ješ uvek naželost nije počo adekvatno da se koristija, to je da je potrebno to nekako sistemski pratiti šta se dešava u toj oblasti jedno stvari je bino monitoring čule se danas je otorbjorna da se gospodina meca najmogutačno se setim ali neko njih dojce pričo da postojite jevropski projekat da se za himikalije koje su reguli sa nepropisajima Evropske unije ili trebaju više da se regulišu, postoji neki Evropski projekat koji meri količine ti himikalija u ljudima, u krvi ljudi ili u rino ili na drugi način tako da na neki taj način vidite poslu jednom primeru morate da imate merenje da li ste stigli ono što sviti propisi, svete mere sata znanja dovode i na kraju moram da kažem da ipak je potrebno iznanje potošača i podaška nevladinog sektora mi smo nažilo stukinu ili agenciju za himikalije koje dobro radila svoj posao a imam nekako ilični utisa gde je to bilo zato što se nije razumelo zašto je bilo potrebno urediti tu oblast na taj način da je dobro torbiorna i od uskodina meca, ono što je najvažnije od svih tih propisa a ima ih dosta koje ste preaneli u svoj propisi u Republice Srpskoj i uskoro u Federaciji jeste da na terenu imate adedo kali značu ona etiketa da bude dobro prvo da je procenjena dobro opasnost i hemikalije što ove propisi detajno regulišu i da dobro komunicirate tu opasnost na dobar način da je dobro beleženo ja moram da kažem da u svih tih mera u Srbiji danas kada pogledamo pose 10 godina zakona malo više i tih propisa mogu da kažem da je ta ideo samog obeležavanja procene opasnosti i hemikalije funkcioniše i možete to videti i kad uđete u prodavnicu na hemikalijama koje kupujete aj nekako i od svih informacije ljudi koji se u Srbiji time bave i postoji jedan druga po meni isto jako bitno stvare koja bi rekla od ove dvede da je bitnija to je da imate ta ograničenje i zabrane, to je propis koji je neobchodno dobro kontrolisati i tu su sve zabranjene substance koji ne smiju da se nađu kao takve u pojedinačnih hemikalijama ali na primer tu je i zabrana kao što rekla jasnikaftelata koje je i zabranjena u igračkama trenutnu srpskim zakunim u Evropije već zabranjena za sve opšte proizvode znači ili zabran nastavljenje samog proizvuda koji se drži teftelate u sebi i sad kad govorim u Srbiju 10 godima posle smatram nekako iz nekih naših istraživanja koja su bila gde mi proveravam određene hemikali na traži da tu nije da se tu ne radi adekvatno još nadzor nad ovim propisom Avrilabitan i ako smo imali i neki podatki na srepskom tražištu moram reći da taj propis i te zabranje i te zabranje na hemikalije nije lako kontroli statinu nije u Evropiji ovdje imamo neki izvešta koruma gde su ključene sve inspekcije v rope u tome i su određene hemikalije dobro izregulisane da li se nalaze na tražištu jako su zabranjene i moram reći da 2018 godine nekih ajde kažem zapojeni da je zemlje već 20 godina funkcionisan je zabrane koja se odnosi na zabranu v talata u igračakama 20 posto tih uzoraka koje su proli sa mi sad oni naravno nisu uzimali svaki uzorak nego su znaju već kako se odabiraju uzorci da se to odabiraju uzorci PVCA koji su to igračke koje bi bila sumljive znači ne uzimate prve igračke na koji najđete u radnji ali 20 posto igračaka je i u tom inspekcijskom nadzoru 2018 godino Evropiji i malo v talate znači to je ta trgovina proizvodima i hemikalijama jedan jako veliki napor da se na tržištu dobiju rezultati međutim da nije sve tako da te zabrane jako postoje ne vide se rezultatima i možemo na jednoj studiji koje je rađena na primeru Nemačkoj 2003 do 2006 godine gde su dekotrolisan i tifto lati u rinu dece z nekih 10 godina 2015-2017 godine mi možemo vide tip, so obzirno se radi o nekom adekvatnom uzor koje adekvatnoj metodologiji poredženja tog bioindikatora da se sama količina v talata u rinu dece smanjila za tih 10 godina što je rezultat adekvatnih mera koje se sprovode u Evropi, isto tako govorimo o merenju substanciji u životnoj sredini u vodenoj životnoj sredini i vidimo da ta koncentracija u vodu sa dimentima vodenim, znači da se ona smanjuje u tih 10 godina postoje ovde još neki drugi trend da ih možda zamenjuju nekih kimikalijama koje nisu adekvatne ali koću reći da kemikalije koje su kontroli sa ne pokazuju znači trend smanjenja u ovdom što je bitno a to je kemikalije u nama ili u životnoj sredini i nekako za sve ovo da bi se adekvatno uspostavio sistem potrebno do finansijskih sredstav načini na koji može da se organizuje je kontrola kemikalije na tržištu i kako bezbediti finansijska sredstva, ali da je potrebno dosto finansijski sredstava da se to upravljenje bude adekvatno na terenu međutim postoji i oni drugi zahtjevi koji govore o tome da ako ne reagujemo sada to će koštati mnogo više i evo od juna meseca ove godine jedna infografika evropski agencije za kemikalije kada se uvodila zabrane za vtalate jedno od vrlo bitnih stvari o ovom trećem delu kaže da svake godine uvođenim ove zabrane se sačuva oko dve hiljede dečaka od prevrmene od problema sa reprodukivnim zdravljem i ono što je vrlo bitno na kraju da su benefiti iluženih sredstava z izbacivanji i zupotrebe ove vrste kemikalija 10 puta veći nego troškovi koji su potrebni za to i to bi bilo sve sa moje strane ja se nadam da sam ispunila očakivanja što se tiče vremen Hvala vam mogu gospuža, Mart ja ću biti slobodan da ću vam veći da ste i više od naših očakivanja i kao bez obzirašlimata bogat u iskustu prije rada u alhemu ja ako smo episanirani vašim aktivnostima projektima kao nekoga koje dolezi iz arvizaciji i mogoljmak i konstruptovati da tu s moje melina i ja radu naše i Radne Grupe i Hremska Desbjednosti i buka okviru projekta ESAP 2030 imali problemi da međučasnicima nađujemo prestanike mevladnih organizacija i ako ste vi spomedni da ima ecoforum, zenica Centrar za život u sredinu baneluka oni su učusti u ovome projektu ali svi pa kotišli u Radne Grupe kao što je odpad, zadeđenje, vagduha nekako im je preče ta druga oblast Hremska Desbjednost tako da nažilo ste u konstruptima da mi u Radne Grupe do sada nemo neko učešće mevladnih organizacija a čak smo u nekim ciljemu očekivane mischodima i stavli da na meci da u narednih 5 godina sektor koji se bavi s hrimstvom i s bivnosti prepozna naprevi sradnju sa određenim brem nevladnih organizacija koji je upravo kao što vi radite u Srbiji promovisale svijest građana o onome što mi čina se mi u sari bavi tako da još jednom bilo je jako interesantno slušati vas i vidjeti sve vaše rezultate i ja se iskrno nadan da ćemo i nastaviti sradnju, jer mi u republice sada to čekaj polege ispederacije i nema sivučku distrta o organiziju mi seminara u svim su određavanja kutimura nebi kači sadevnik zahem i talifaru možda se i vidim na nekih od ti budućih seminari. Toliko odmene očinu smo sada sa ovim zavrošli ove naš formalni bio prezentacija i sada bih podilimo ješenom rezultate amkete da bih zamolio da dobimo sada rezultate amkete i da kažem da smo probili vreninski rok za družavanje ovog webinara ja se izginavam ali mislim da svi bih opravljava te razludi jer je bilo jako zanimimu prezentaciji i jako bilo korist. Evo sada možemo pogodati i pozivobih paneliste da možda i pro komentaršu neki od ovih rezultata možda će biti malo problematicno za kolegje iz švecki bognog dostatka belu da pa evo mogu ja onda čitati pa ćete imati i prevoj. Na prvo pitanje što je potrebno vrati kako bi se na tvžištu nalazili chemistni proizvodi metale koji su bezbjedni ili se bezbjedno koriste većina vas je ozoborla donijeti sve najopodne propise zatim imamo šelesi s šestacnata osigureti kompetentom inspeksijski nad evo možemo izluči ta dva pitanja, ta dva odgovoraka od dominantna i recimo najmanje vas oddagralo oksu 7 imati podrešku cijimilnog sektora prepoznalo smo da smo kao propisci najbitni, medžutim da li se možemo složiti da samo propisci su dovoljni istim, evo pomođen je odgvor po 3 osigureti kompetentom inspeksijski nadzab evo evo bitno pitanje broj dva koja je odgovoran za bezbjedno stavanje helikale i poizvoda koji sagraže na tvžištu da je u i ovdje je dominantan odgovor i jedni i drugi podjednako da li možemo je kod vas, želi da o komentarše koji odgovoran za bezbjedno stavanje helikale i poizvoda dobro možemo opreći na sve veći set pitanja šta mislite da li inspektori treba da znaju kako se pravilno pocijenije, opasnost uvrši pasifikacija i oblježavanje helikalea i imamo dominantan odgovor 87% da zato je potrebna, adekvatna obuka inspektora, mislite da je to i gospodža Marti spomjenila u svoje prezentaciji zati šta mislite, šta je najvažnije da državni organi ponude industije za adekvatno sprovođenje protisa ovde je su podjednako procentat 34% kažu da su to obuke i takođe 34% kažu da su u pustoprivičnici 30% stavni rad infokulta za svoj pitanji ovaj oblasti jedan odgovor je bio ništa industije, sano treba da bezbijegi znanje da li možda ovo želi nakoda pro komuntariše možemo šititi i ostaviti pitanja, šta mislite koliko godine način noviji propisog bezbijegci da hemikalje u tužištu budu adekvatno klasikovane i obilježene kao da imaju adekvatni sigurnost u tehnički list dominanta je odgoj za 5 godina 38% za tim 10 godina 29% i posljednje pitanje bilo da li mislite da je nepodno znanje propisa u oblasti upljene hemikaljima za izvost drugih proizvoda u zemlje Avropsku unje su hemikalje, kao što su namješta i gračke odjeća obličat episi i sečno i dominanta mi je odgovor da zakonom hemikaljima iglušiti mislite usno hemikalja u drugi proizvodina 65% za tim imamo, nisam sigurno sigurno 22% zanimljivi su nam svi ovih rezultati jer su poprizinitno i ako ja mogu samo i našlo da dodam ovu zadnje pitanje već koji imali učestnika u Q&A kao komentar da nije dovoljno pracizno i tu je i u pravu jer u Bosniji Hrcegovni nisu jedino zakon i ohemikaljama ti koji regulišu prisustvo i ohemikalja i određene restrikcije kada su u pitanju namješta i gračke odjeća obuća tepsi i slično tome jer tu imaju i određene određeni propisi koji donosi veća ministara Bosniji Hrcegovni neki odvok tako da, to je samo jedan dodatak ovom odgovoru svaka ako nije samo zakon ohemikaljama entitecki Hvala me Lina ali ja bih pošli za taj komentar dodevu da smo malo u pitanju ohemikaljama ja upravo sam mišljim je da svi te recimo i urepe koje je donjela ta agencija za zaštru nadzorno tržište kao i ne znam, agencija zaštru bih da koje su sve propisi z oblastnih hemiške bezbjednosti samo fjate tako znam interlinkage ali ne možemo se bazirati u ovom mesu čekaj kažemo prokisi z oblastnih hemiikaljama samo na zakon ohemikaljama da su veliki broj propisa i drugih narožnih institucija ok, hvala na ovim odgovorima, mi sada možemo prijeći da pokušamo odgovoriti na neka odpitanja koje smo dobili od naših učestnika, webinaru tako odde sve nije odgovorenim imamo jedno pitanje od karka krestiča na koji način i koje su pravinnika u Šwedzkoj i Srbiji propisa negranične uvinnosti štetnih tvari izdoženo sradnika štetnih tvarima na radnom mjestu kontekto zašte narav gospodže Martje već dala link za pravinnike prepostane u Srbiji u Srbiji takođe gospodže Parjević čini sektora za hemikrariju i socija vzdašta Repubke Srbiji takođe dala link i obrazlozla da se u Repubci Srbiji graničnije uvinnosti izloženo s teopastnim materijama na radnom mjestu regulica je ministarstvo rada i Borečkoj i Malinske zaštepe a na osnovu zakona o hemikalima i ovdje takođe na webstanci ministarstva zdravga sektora za hemikalije se takođe mogu i čini se pravinnice a imamo i link dali možda neko od televača i šveckih oče nešto reći ovoj oblasti jer se prepliči u prvogla zašte na radu i oblast upljenih hemikalijom ako ja mogu nešto reći vezano za ovo pitanje svolite gospodne a ako pogledate ta područija gdje kemijska segurnos predstavlja razlog za zabrenutost morate imati na umu da se radi obavezama zakome kemikalijama postavlja obaveze na industriu i trgovinu i njihove kapacitete kao proizvođače uboznike plasiranje kemikalija na tržište nekao proizvođače poslodavce uboznike konkretno za one koji plasiraju kemikalije na tržište kada gledate zašte na radu mater drugačije kup gledate industri i hovo svoj svoj slo poslodavca prema za poslanima i to je drugačiji skup uslova i tu se nalazite u jednom drugom pogladi u legislativu kada se radi o transportu opasnih roba onda se obračate industri i trgovini kao transporterima nekao poslodavcima neko me ko plasira kemikalija na tržište nego kao transporterija kada radite na području zakona okolišu obračate se industri kao zagađivač i proizvođaču odpada opet, imamo drugačiji set oboveđa i odnosa i to je slučaj i kada pogledate zašto te potrošača kemi tko sigurno se odnosi na zašto je tu potrošača onda imate odgovornost kompanije koja je odgovornost proizvod kao tako imate zakon s odgovodnost to je tako radženo historijski korak po korak dokom 70. u velikom brojze malja u Evropiji imate to koncentriranje na zaštitu na radu a potom 70. u 80. na zaštitu okoliša i to je izraslo ovo što sada imamo zakona kemikalijama kada je uspostavljeno 90. i kasnije, ono je komplementarno jer postavlja oboveze onako kako ich postavlja tako da možete reći da koncept kemikalijama a predviđa odgovornost za kemikalije kao takve kako izgledaju koje njihove karakteristike utječu kada u druguštvo i kako odgovornost kompanija koji stavlja na taržišta ako pogledate zaštitu na radu vidite da sam koncept kemikalije postaje drugači s imao topljenje i falivanje željeza imate vruć u vodenu paru imate prašinu od roba koja može eksplodirati ta prašina imate kemikalije koje se inače ne smatraju opasnima ako se stavlja na taržišta takle morate ovdje to napraviti tu razliku i različite područje i to je razlog zašto kad se radio zaštiti na radu imate granice za izloženost radnika to je oboveza poslodavca da se pobrine da se te granice ne priđu ako bih mogao dodati kad se radio o limitima da izloženost na radu na libo u EU one su indikativni na svako je zemlje članici da postavi svoje granice, ima ih malo obavezujućih za sve većinom su nacionalni svaka zemlja članice donosi svoje odluke o tim limitima u švedskoj su obavezujuće u nekim zemljima i nisu ti limiti obavezujući nego su samo indikativni međutim uvijek kad se radio o riču direktivi morate praviti procenu rizika koji je to siguran nivo izloženosti ja ne mogu sada staviti poveznice na web stranice gdje ćete naći te limite, ali siguran da ih nije teško pranači ako se malo potrudite Hvala Hvala na odgovorima te ćemo talje na titanja ovdje imamo čini se nekoliko pohvala na raču organizacija ofemi naših pravača i srednije to je to su učivamo pohvale komentari i imamo jedno pitanje prepostavim da se radi o nim prezentovanji rezultatima sa prestraživanjem imamo njenja u Srbipita učestnik na koliko muzor kur su rađene antete da li može neko od vas da nam da odgovorni da, da, evo ja će da dam odgovorni dakle, to je ispitivanje koje rađena na 1009 ispitanika to se smatra nekim standardni uzorak da osnovu agencije magic marketing, tehnika se zove omnibus i taj standardni uzorak na 1009 ispitanika obuhvata standardni kodišta, pola, urbarno-gruralno da li su iz gradova i sela odnos muško, žensko, roda, pola i tako dalje, tako da je to neki, da kažem uzara koji se smatra standardnim u toj vrsti omnibus istraživanja ectoliko. Pao vam, do sluđu Lendžerović dalje, do sluđa Mina Pajević, koja je stvarnite kovala sektora za FEDK-lije u ministarstvo zdravlje i socernizavštje reklupci srikske se zakvalili predovačima iz Chemija na važni korist informacijama ali na podošci koju Chemii i informaciji propisao Chemikalijama Gospodlje Lendji je pluzio začaj podoški stucijama Bosne Hercivolne u donošenji novih propisao Chemikalijama, a za postavljanje i savstvo zdravlja socernizavštje reklupci srikske učerstvo su na obukama koje organizija Chemija radi sa ovečnih trenizima koje preporuče vo svim kolegama koji se bavi rukljanja Chemikalijama takođe Gospodlja Pajević pododlja i kolegin se iz organizacije alchem upoznata sam sa njihovim radom koji je značajen i koji za rezultat ima značajne podatke koji se mogu u koristu zrhu povojšanja propis oprenja Chemikalijama ali doprinu se i jakšajni svijet opšte populac. Naravno se da će biti s lične vtinosti biti moguće provesti u Bosni Hercivolni takođe se nadam da će neko organizacija civno društo u Bosni Hercivolni prepoznati je značaj bezbjedno oprenja Chemikalijama ali doprinu se moguće u tog pravci možda i u saradni sa alchemom ili drugi organizacijem iz regiona koji je već ima izgustav roblast takođe sam novu da u vijak komenta nadam da ćemo pronaći neke ovdje nevladnije organizacija koje će uzjeti apaktivnije učeče i Gospodlja Pajević ukravo stavila link o EU propismu o iznoženosti opasti materijena zorica interesantan je njihov rad se cividni sektorom građenima nače odnosit se na alchem opisu, otvalu pitanju Andreja dobar dan želim pozdravte se prisutni za hvalo se na ovako opazitnom webinavim na vrlo važne informacije koji smo dobili moj ime je Andreja Muharemović i pro ich nisa menuđer na project okonistiti vaksilopravljani pop substancemo industrijskom iz sektor opasnu vodkoda koji finansira IMPONENTERAL WINDER PITKAN svario u Bosnim Percevom odljubim sa svim prodravaličom danas razminim kontrakt vodate kako bi smo mogu dogovori kterom se radi i razmin informacije i podataka hvala vam pozdrav upravo smo uspjeli i razminiti te vodate Emina Kadrić pita dali je do sada provedeno istitivanje sastava materijala koji se upotravljavaju kao pakirni materijali kao što je pet aluminijom staku o ambalaža i druga ambalaža u koji se pakir prehrenbeni projizvat da li bi neko mogao govoriti na ovo pitanji či istitivanje da li je do sada provedeno istitivanje sastava materijala koji su provedali kao pakirni materijali kao što je pet možete, vaskođaređeloviča tako pa mogla bi da da pro komentarišam da je konkretno nismo se bavili praviško jedna grupa propisa isto koja se sada je intensivno i urećaju na nivo u Evropske unije nuti jeste da upravo ovo pravo potrašača koje se odnosi dakle na informaciju o substancama koji zazivaju zabrinutost u proizvodima se odnosi kada je hrana u pitanju i piće na ambalažu da upravo je i ova aplikacija koju promovišemo scanfo-cam aplikacija dakle one koji stavlja proizvod kad je hrana u pitanju da li je hrana da kažem u čvrstom ili piće je dakle dušan da odgovari na zakte potrašača ukoliko zabrinutost prisutna u ambalaži proizvoda dakle ne odnosi se na sastav to ista situacija sa kosmetičkim proizvodima sa kućno chemijom već samo na ambalažu a za sve ostale proizvose se odnosi na sastav a inače, što se tiča pakovanja radili smo samo testiranje ambalaže, određene vrste plastike u glanom ono od polistirena na prisustvo bromovanih usporivača gorenja tako da i u tom nekom to ne važemo smatrati nekim prezentativnom uzorkom to je bilo prosto na neko naše testiranje, neki desetak uzoraka ambalaže u glavnom od plastike ili od papira od papira da bi smo videli prisustvo bisve 0a, a što se plastike tiče to je u glavnom zbog prisustva ovih poli bromovanih usporivača gorenja u njima i imali smo niske koncentracije tako da u to momentu nismo smatrali da tu postoji rizikna ali kaže moram da se ogradim na prezentativom broju uzorka da bi mogli i na oslovu toga čekamo sada da se i ta regulativa vezana za food contact material uredi na način da uredimo neko zajedničko testiranje sa državama evropske unije pa da vidimo kakve situacije na našem držištu Pa vama puno na odgovoru gospodnji Porknice, javljio za lič ili niste spusti za ruk od 3 da, mogu samo doda da materiali koji dolaze u kontakt sa hranom imamo posebne zakone propise koji ne urećuju samo sadržaj nego i imaju odredbe o materialu koji se pakuje hrana ne radimo to mi samo ovdje u Šveckoj nego i agencija za segurnost hrane u Evropskoj uniji postoje vrlo konkretni zahtjevi u pogledu substancii koje se ne smiju koristiti u pakovanju za hran dakle, ne radi se samo o odredbama zakona o hemijskoj bezbjednosti Vlala i evo sa ovih mogu uvora s moje srplisla od učestnika što mi je veoma drago, a ja vih izporistio sa vajav primku da postavim pintajne kolegama iz Švecki ne mi više vali interesije o načinu funcjonisanja gdje se nalazi kako radi help desk zanom za hemijskoj bezbjednosti Dali je on u okviru u konicije zahenikala gospodin Lind, može da nam odvori države članice moraju osigurati taj help desk kancelario za pomoć u sladu sa odredbama rič propisa i tu se i najviše radi odredbama onda dolaze i odredbe zaktivima za pakovanje i označavanje Dakle u sva tri slučaja morate postaviti kao država članica help desk, a u pripremi za članstvo takođe trebate uspostaviti tu vrstu kancelaria za pomoć To može biti jedan help desk za ova tri propisa a sve zavisi od toga na koji način ste se organizirali u vašoj zemlje ako i dalje institucionalni okvir za hemikalije u okviru nadležnosti ministarsa za zaštitu životne sredine kao u Srbiji a ili može biti priministarsvo zdravna recima Valentina vam može objasniti kako su oni to uradili ali u Bosniji Hercegovilni budući da imate da su propisi o hemikalijama u nadležnosti zdravstvenog sektora možete to uskoditi s tim to su Dakle javni organje znači ne mogu to rati konsultanti a imat Dakle obavezu da industri i privrednim subjektima date adekvatne upustva vrlo je teško privrednim subjektima da se snađu u toj džungli od propisa še isto taj help desk može biti u okviru nadležnog organa u nekim zemema Evropskoj unije ti su kancelarije za pomoć uspostavljaju u okviru informativnog ureda Evropske unije ali je trend i u najvećem slučaju da je u okviru kancelarije za Evropsku uniju nadležnog organa pardon jer nadležnog organ je najčešće u kontaktu sa privrednim subjektima koji imaju obaveze po ovim propisih Eto to sam mogao znači na ovu temu možda u švedskoj agenciji za hemikalije i to ima smisla jer tu svi koji su zaposleni imaju saznanja i poznaju tu oblast a sada je uspostavljana jedinica u okviru agencije za hemikalije koja samo pomaže ovim koji na help desku sa materialima sa uspostavljenim kontakta sa razlištiti stručnjacima ali u smislu osoblja oni vrlo često dobivaju ista pitaňa tako da je dobar recimo način da se odgovori na neka pitaňa postave na web stranicu recimo barem i to tako radimo u švedskoj tako da ne moraju odgovarati većina država članica imaju manje i nadležne organe neko u švedskoj i organizuju ovo kao neki neku podružnicu znači neki vanjski ured imaju par osoba koje odgovaraju na upite poslane putem pošte ili telefona onda proseđuju upitaňa u okviru ministarstva ili u drugi ministarstvima dakle možete organizovati tu vrstupodreške za help desk dala možem na opgovorima da li možete još neko ima neko pitaňa za našu planeliste ako nema a svakako smo pogoli vramiński rok ljadnih webinar još jednom bih se zahvalio svih prelavačima zahvalio bih se s im učesnicima koji u neku momentu bilo i pisu 110 zahvalio bih se i osobi s tehničke podružki i lokanom partneru na odlično pripljenom tehničke pripljenom webinaru i je koja je situacija hodna svupostnih razmovika u pitanju chemistih bezbirnosti nadam se da smo pomilili dobre odgovore i kolegama izreputki svetki, kolegama iz federacija, iz brško distifta i da ćemo na nekom sve liječim webinaru moći vičate proglesu zajučkom proglesu sviju nas u oblastih chemistih bezbirnosti toliko odmene javljava sešenu sviju pozdragam do odmene sve ćemo se pomiliti sreski i zajedno svaržirati dovidženja dovidženja dovidženja, koala prijatno prijatnam