 Både i evigt. God morgon. Hör ni mig? Fint. Klockan är 10. Vi börjar. Varmt välkomna till det här webbinariet om samiska rättigheter och svensk mineralpolitik. Jag heter Kajsa Reitio. Jag är stadsvetare och docent i miljökommunikation vid Sveriges Landbruksuniversitet. Och en av organisatorerna och presentatorerna idag tillsammans med Kristina Allard, biträdande professor och docent i rättsvetenskap vid Luleå Tekniska universitet och Rasmus Glöckerlarsen, seniorforskare vid Stockholm Environment Institute. Vi är väldigt glada för att det är en stor uppslutning idag. Vi är nästan 200 personer. Stort tack för att ni är här från väldigt många olika sektorer. Båda från Sverige och från resten av Sattmi. Hoppas att tekniken håller när vi är så många. Innan vi går in till gruvfrågorna så vill vi organisatorerna uttrycka vårt respekt till samer som urfolk. Mitt oftastatt att det rås att vi har vågat att vara en koftig alpma etnamiddag. Sämma latschaj och råse latschaj. Guttnächtig sämma latschaj, sämma ärmialpmojn och oftastatt din rivtigt ärmialpmojn din e-tjadeht, etnaminda, kulturvri, gillig och sämma, vågkaj och likt. Läppet vaimolatchat urspoahtan, seminärer. Vi erkänner att den svenska staten är grundat på marken av två folk, det samiska och det svenska folket. Vi vill uttrycka vårt respekt till det samiska folket som urfolk inom hela Sattmi och vi erkänner era rättigheter som urfolk till era traditionella marker, kulturspråk och levnadssätt. Varmt välkomna till seminariet. Sverige har bedrivit gruvverksamhet i Sattmi sedan 1600-talet. Än idag finns den absoluta mer parten av gruvsektorn i Sverige inom traditionella samiska marker. Samiska rättigheter är en helt central fråga för svensk mineralpolitik. Rättigheterna består dels av renskötselrätten som en bruksrätt. Samen har särskilda rättigheter som urfolk. Det senaste decenniet hade varit en ökad intresse för att öppna nya gruvor i Sattmi, vilket har lätt till ökade konflikter med renskötseln och till långa överklagande processer. Som upplevs allt mer ohållbara av de flesta aktörerna. Det här står i kontrast till Sveriges ambition att leda i världen med gott exempel. Sverige har en ambition att vara en förebild när det gäller respekten för mänskliga rättigheterna och urfolksrättigheter är mänskliga rättigheter. Sverige har också som en ambition att inte bara efterleva Paris Paris-talet utan bli ett av de första fossilfria välfärdssamhällena i världen. En klimatomställning för att den ska vara rättvis, för att den ska respektera mänskliga rättigheter handlar om att urfolkens rättigheter också måste då respekteras. Detta kan vi se som den stora utmaningen just nu för klimatomställningen och gruvnäringens social hållbarhet i Sverige. Den här ambitionen lever Sverige tyvärr inte upp till idag. FNs ras diskrimineringskomitee handlar om ett ärende, ett överklagande angående en gruv tillstånd i Rönnväcken i Wapsten Samarbundsmarker i november i fjol och kom fram till att de klagandes rättigheter inom ramen för konventionen hade krängts. Och förutom att komitén rekommenderar att Sverige ser över den enskilda konsumtionen för gruvdrift så rekommenderar det komitén också att Sverige ändrar sin lagstiftning så att samernas ställning som urfolk återspeglas i nationen lagstiftning och mark och resurser. Och vårt syfte idag är att presentera forskning som förhoppningsvis hjälper att förstå vad det är för frågor som man behöver ta tag i för att hantera den här problematiken som beslutet från Sörd lyftar. Och programmet ser ut så här Kristina Allard börjar med presentationen om skyddet av samiska rättigheter vid gruvetablering. En överblick av tillståndsprövningsprocessen och regelverket kring det. Rasmus Gluckard Larsen presenterar sedan om gruvindustrins konsekvenser för renskötseln så som de visar sig på marken i verkligheten. Och sen avslutar jag med en presentation om de kommunativa effekter av konkurrerande markanvändning på samarbunds alla marker från samtliga exploateringar. Och innan vi öppnar för era frågor och diskussion så har vi lite avslutande reflektioner kring hur vi tänker Sverige kan bli bättre. Det här webbinariet organiseras av två forskningsprojekt som båda är finansierade av forskningsrådet Formas och vi kommer även att hänvisa till resultat från några andra forskningsprojekt som vi har haft i ämnet. Och ni kommer att få del av alla de här artiklarna som vi har publicerat i internationella tidskrifter samt rapporterna som vi har skrivit på svenska och all det här materialet kommer att skickas till er efter seminariet.