 Rommet har stor betydning for hvordan eleverne opplever skolebiblioteket. Rommet bør være inredet på en slik måte at det innbyr til lesing og utforsking. Elisabeth Raffsted, som har forsket på skolebibliotek, kaller skolebiblioteket for et porøst rom. Det er et rom som er mitt mellom klasserom og skolegård. Det er ikke klasserom. Det er stille her og arbeidsro, så mange bøker. Så er det soffet her, i stedet for å sitte på en harstolig klasserom. At man får mye mer lyst til å lese når man er på biblioteket. For det er så mange som løser rundt der, og så er det veldig mange bøker. Er det mer farge? Et sted hvor det er ganske lyst, er egentlig bare det eneste jeg har fitt. Det er et lyst der som løser. En kan lage ulike soner i biblioteket. Det kan for eksempel være en arbeidszone, en soffakrok, en scene. En kan bruke til arrangemangor. Et område som einer seg til høytlesning. Rommet skal innbyr til lesing, og det er viktig at eleverne finner noe de har lyst til å lese. For noen år tilbake, eller når jeg begynte her, så stod alle bøkene med ryggen ut. Det vi gjorde var rett og slett at vi omorganiserte og delte inn i temaet i stedet for. Og så satte vi framsidene fram. De fleste bøkene her har jo framsidene fram. Det er noe som gjør at eleverne har veldig mye lettere for å finne bøker som frister å lese. Så fotballgutter går til fotballhylla og finner noe fort der. I stedet for å gå og lete og få fatter som du kanskje ikke vet navnet på. Så er det mye lettere å finne noe å lese for de fleste. Og da så vi at utlående steg veldig mye etterpå der. Det skal være lett for eleverne å finne bøker som vi har lagt ulike avdelinger som er tenkt litt på alder. Sånn at du skal vite, hvis du går i første og andre klasse, så er det dette rommet som er det mest aktuelle. Hvis du går på mellomtrinne, så finner jeg min litteratur der eller der. Og innforbi de avdelinger har vi organiseret etter tema. Temer som passer for våre elever. Vi har første til syvende klasse, så da er det tema som frister den målgrupper. Det er fantasy, krim, humor, grøss og gru, fotball, hest. Det kan variere litt. Ikke vel sånn at hvis vi finner på en ny gruppe fordi det er marked, så gjør vi bare det. Det er ikke noe sånn fasit her. Når vi har delt inn i tema, så går ofte eleverne, altså er de glad i krim, så er de jo i krimhøllhyller de oppsøker. Når de kommer til hyller, så har vi systematisert hyllernau med navn på hyller på serie. På barndrinne er det jo mye i serielesing. Så da er det navnet på hvilken serie, og så står bøkene med framsiden ut, sånn at du blir fort frister. Og det blir mye lettere å finne rett borg. Uten skolebibliotekaren blir biblioteket bare en hylle med bøker. Det å ha et levende bibliotek på skolen er jo et kjempeviktig element å engasjere eleverne i bøker og gjøre det attraktivt for dem. Som jeg nevnte i løya forhold til min gamle barneskole, hvor jeg var glad i å lese, men biblioteket var jo bare på en hylle med bøker. Det var ikke noen bibliotekar der, så du bare ikke gjort noe mer ut av det. Og da kom jeg inn hit første gang og fikk se biblioteket her, og hvordan det var organisert og dekorert. Og det bare, jeg følte bare, var så velkommen til å få leisning, veldig åpent. I skolebiblioteket er det igjen som bort. Jeg kan tome sånn med, men det er tidsamme helt klart sånn. Så der er jeg likevæs. Jeg er mye mer utvarig her. Og så er det mye greier å lettere og jobbe og skrive.