 Där har vi. Så jag hade farmar och leder här arbetet, men det var verkligen ett lagarbete. Vi hade ganska begränsat med tid och det var en svår och ambitiös uppgift. Så det här är mina kollegor på CI som var med och idag anar ni här vår kommunikatör och även Linda Bell. Om du vill resa på lite. Linda kommer att leda uppföljningen av den här rapporten. Om ni har frågor och funderingar framöver får ni gärna kontakta Linda. Och jag vill också på en gång säga ett varmtack igen till alla workshop-deltagare. Så i det här projektet hade vi tre workshops kring de här tre målen som vi valde ut. 71 deltagare kom och bidog med fantastiskt mycket bra och kreativa idéer. Så ett stort tack till er som har en stor del i rapporten. Jag tänkte nu, sommarlovet är slut, skolan har börjat, vi börjar med lite matte uppgift. Här ganska liten karta, men en del av er kanske känner igen den. Det är alltså att det här SDG-indexet, hur alla världens länder ligger till på SDG-erna. Där vi många av oss vet, Sverige ligger i topp vid 1. Det innebär inte så klart att vi har något målen eller att det är enkelt att nå dem. Man bedömer det relativt så att det ligger bra till. Den här grafen är inte meningen att ni ska kunna läsa den. Men en indikator på att Sverige är ett land som satsar väldigt mycket på forskning och innovation. Både från statliga finansiärer men också från privata finansiärer. Så det är lite samma argument eller frågeställning som Ingrid tog upp. Vad händer då när vi lägger ihop de här fina första placeringarna? Innebär det 1 plus 1 är 2. Vi har bra goda förutsättningar och får mobilisera forskningen för Agenda 2030. Innebär det något mer, 1 plus 1 är 3. Vi kan ta en global ledarol och öka ambitionsnivån rejält. Det innebär ingen särskilt. Forskningen är viktig för Agenda 2030 men också handling är viktigt. Hur viktig är Agenda 2030 för forskningen? Det är en öppen fråga som visar det som inte var syftet med rapporten. Men jag ställer den här som en diskussionsfråga. Så syftet då var som sagt att kartlägga forskningsbehoven. Det hade gjorts några försök här och där men ingen systematisk större försök. Men också det andra syftet var att titta på möjliga strukturella förändringar. När det gäller finansiering och styrning, kommunikation, hur kan forskning och innovationssystemet bättre användas för Agenda 2030? Vi var tvungna att avgränsa oss. Alla ni som har läst alla 17 målen och 169 delmål vet hur mycket det är. Hur många frågor och sektorer det spännar över. Vi valde i samråd med formas måltolv, hållbar konsumtion, produktion, mål 14 om hav och marinaresurser, mål 17 om genomförandet och det här globala partnerskapet. När det gäller geografiskt fokus kan man välja, då ska vi titta på uppfyllande till Sverige eller globalt. Och där också i samråd med formen var uppgiften att titta på. Vi är intresserad av måluppfyllningen globalt, men koncentreras på de forskningsbehov som särskilt lämpade att fyllas med hjälp av svensk forskningsfinansiering. Tidsperspektivet av Agendan sträcker sig fram till 2030 och i forskningstidmet är det otroligt kort tid, tror jag många forskare kan känna. Det tar tid att komma på idéerna, utveckla projekt, söka pengarna, genomföra projektet, samla datan och sedan publicera sig och sen då ta resultat vidare till användare. Vi har inte haft 2030 som en väldigt definitiv tidsgräns, utan vi tittar också bortom 2030 när vi identifierar forskningsbehoven. Kort om metoden. Vi jobbade, resekta mig, förberedde litteraturaversikter, och de kommer publiceras som bilager till huvudrapporten. En litteraturen gång per mål, och sen hade vi de här expert-workshopsen med forskare och användare för att diskutera de här översikterna och adera, ta bort och så vidare, revidera. Rapporten ställer då. Vi tittade först lite på internationella debatten, rapporter, vad har sagt, som forskningens roll, faggan av 2030. Vi tittar sedan mer speciellt på svenska förutsättningar, vad gör finansierarna idag. Och sen då ett väldigt matigt kapitel kring kartläggning av forskningsbehoven. Pratar lite om metoder, och sen själva resultatet från kartläggningen och ett stycke om kopplingar mellan mål. Och sen de andra kapitletar som följer är de här strukturella förändringarna. Vi kommer spida igenom det här lite grann, såklart idag. Forskningens roll. Jag kan börja med att konstatera att agendan haft väldigt stort genomslag i forskarsamhället. Inte såklart totalt genomslag, men stort. Forskningen invasion finns med som delmål under agendan och i Addis Ababa Action Agenda. Finansiering och stöd till utvecklingsländer för att stärka deras forskning och innovation. Det finns en mängd internationella organisationer, forskarorganisationer, vad vi ska kalla dem för, som har presenterat rapporter, erbjudit sin hjälp på sina råd till FN-processen. Och FN-systemet själv har också uppdraget forskare att göra en Global Sustainable Development Report, till exempel, att bedöma kunskapsläget. Och det finns också en återkommande konferens. Samma svartningsvis kan man se att det här har kommit en våg av lösningsorienterad vetenskap. Om man tittar på hur organisationerna beskriver vad man vill göra för bidrag, så är det mycket att tillhandahålla lösningar. Så lite är liksom en ny typ av vetenskap. Om man också visar nya anspråk på den vetenskapliga autoriteten och legitimiteten. Kanske mindre av det här formaliserade bedömningsprocesser som IPCC eller att man har en mindre grupp så att säga elitforskare som ger råd till beslutsfattarna. Utan det finns nya anspråk som handlar mer om att crowd-sourca lösningar från nätverk av forskare. Om vi tittar på publikationer, vad har redan kommit ut när det gäller hållbarhetsmålen? Så tittar man i Web of Science som gjorde i juni senast, så finns det över 2000 artiklar, vetenskaplig granskade artiklar som tar upp Sustainable Development Goals. Främst där fokuset är att enligt deras klassificering är miljö, följt av folkhälsa men också andra fält och till exempel företagsekonomi, juridik, ingenjörskonst och engineering. Om man tittar på vilka länder har publicerat artiklar Sverige på plats 9 då. Om vi backar på andra lite och tänker lite mer vad kan rollen vara så har vi i den här rapporten refererat till tre roller som Mons Nilsson som kommer att vara med en panel sedan identifierade i ett arbete för det vetenskapliga rådet för hållbar utveckling. Första rollen att karakterisera och diagnostisera, att samla in data, utveckla indikatorer, beskriva problemen, lägget, hur ligger vi till, stödja den här statistiska uppföljningen som görs av målen. En andra roll är det här att tillhandahålla lösningar och det är ju brett och det kan vara teknologiska innovationer men det kan också vara sociala innovationer inom medicin, det kan vara liksom nya sätt att styra statlig styrning och så vidare. Inom den kategorin skulle också säga det här systemtänket finns, att förstå att forska kring kopplingarna mellan målen så att man sagt ställer att en lösning inte skapar problem, det gäller andra mål ifall man riktar sin inse på ett mål. En tredje roll som forskningen kan ha är att skapa dialog och försöka koordinera aktörer. Så vad vi har sett är att ibland så erbjuder forskningsinstitutioner eller en sak av forskningsprojekt än neutral mötesplats där samhällsaktörer som har olika intressen kan mötas och diskutera lösningar väga framåt. Så det kan också vara en roll. Vi också efter våra workshops har slått att lägga till en fjärde roll och den är också att förhålla sig lite kritiskt till målen. Det är en politiskt förhandlad agenda och forskare har också en uppgiftat att analysera vilka intressen tjänar den här agendan, vilka diskurser. Finns det alternativa sätt att tänka kring målen? Så det finns flera instrumentella roller hur forskningen är begjälplig men man kan också ha det här mer oberoende ställningen. Vi ser att agendan har lätt till den har gett bränsle till debatter som har pågått länge om forskningens ramvilkår. Så den reser inte nya debatter men belyser vikten av att fundera kring de här vilkåren. Det handlar om digitalisering. Det finns många serie stort potential att använda big data och så vidare att föra agendan framåt. Och där vet vi att Sverige har en digitalisering strategi som också ser över forskning och innovation att det finns behov av kompetenshöjning så det skulle kunna rikta mot agender 2030. Många tar upp att krävs med tvärvetenskapligt samarbete för agendan. Och i Tillskriften Nature har företag som varit en bra sammanställning av ett tvärvetenskapligt samarbete. Där man ser det finns mer och mer finansiering det är bedris tvärvetenskaplig forskning så som vi ser där är inte frågan om man ska göra det utan det är just den här balansen mellan det och inom disciplinär forskning. Man kan också fråga sig är tvärvetenskaplighet per definition lika viktigt som tillämpareheten i forskningen om vi ser tvärvetenskaplighet som en input till forskning att vi ska ha de här flera disciplinerna forskatim som har en bredd på sin kompetens eller handlar det om vilka resultat vi faktiskt får ut att de är tillämpare oavsett om det är tvärvetenskaplig forskning eller mer inom disciplinär forskning. Och en stor svår debatt som jag misstänker kommer upp i paneldiskussionen gäller ju det här forskningens roll i förhållande till politiken och i förhållande till andra samhällsaktörer. Vi ser att många efterlyser mer samverkan men det kan röra sig ifrån en ganska modest approach till att öka kommunikationen till ganska radikala idéer kring inkluderande vetenskap att verkligen alla ska alla möjliga aktörer ska vara från början i forskningen och forma den. Och vi diskuterar också om återigen lite kring frågan om oberoende att agendan är också politiskt förhandlad hur ska man förhålla sig till det. Så vad vi landar i där är väl att säga att agendan i sig inte leder till en ny modell hur forskning ska bedrivas eller hur de här rollerna ska fördelas. Det finns ingen standard svar riktigt. Men det ger en god möjlighet för en mer utmaningstriven till en bar forskning och att den är ett gott argument för forskare att försöka få in kunskap i olika beslutsprocesser. Vi går vidare och tittar lite på svenska förutsättningar. Där ser vi att det finns politiskt stöd idag för att ha en mer aktiv forskning kring Agenda 2030. Forskningspolitiska propositionen ser att forskning ska vara i tjänst för ett hållbart samhälle. Regeringens Agenda 2030-handlingsplan ser forskningen som ett centralt verktyg. Och vi vet då som sagt att Sverige är ledande när det gäller satsningar på forskning och innovation. Det är också intressant att notera att Sverige har en relativt stor andel fria medel i vårt forskningsinnovationssystem. Så det är inte lika styrt olika teman då om ett sådant tema skulle kunna vara Agenda 2030 som i andra OECD-länder. Det här är tagit från en granskning som OECD gjorde av svensk forskningspolitik för några år sedan. I rapporten så går vi också fram till en av forskningsfinansierande myndigheterna gör idag. Vetenskapsrådet Vinnova, Energimyndigheten, Formas, Kida och Forte. Jag går inte igenom i detalj här, men vi ser dels hur mycket pengar, hur mycket medel de fördelar. Och det här tredje kolumnen när regeringen bad om alla myndigheter att se över sina verksamheter och hur de kopplar till Agenda 2016 så fick forskningsfinansierarna fylla i vilka mål de tyckte att deras verksamhet bidrog till. Så där ser vi lite skillnader och när vi tittar också vad man gör så är det vissa skillnader från ja, några har haft någon en sak försökt ha riktad utlysning andra har tittat på flera möjligheter och det här tror jag vi kan säkert uppdatera också efter idag ni som är här från de här myndigheterna får gärna informera oss vad ni har nya saker på gång. Vi tittar också korta på EUs framtida program som är väldigt viktigt för Sverige också, en viktig finansiär och som jag förstår andra här kan mer om den ja, men det är förhandlas och diskuteras nu en rapporter från Mariana Mazzucato som har skrivit mycket om innovation, forskning föreslår att de här målen är så att säga grand challenges som ska styra identifieringen av olika missions eller utmaningar som svenska leda till projekt så de ska ha en större roll i hur behoven, forsknings behoven och utlysningarna formuleras. Så, då vad är då de här forsknings behoven den här riktigt spännande frågan för mig som forskare och hur angriper man den? Som sagt, vi pratar ganska mycket om metoder och ansatser i rapporten, vi är väldigt inser vilka begränsningar vi har i just den här rapporten då. Men man kan konstatera målen som utgångspunkt, man kan tänka sig att ja, men det är ganska bra utgångspunkt, de finns där och då vet vi vad vi ska börja att leta efter de här forsknings behoven. Men alla återgärning som tittar närmare får en vet också att de inte står precis sa, man kan också göra val där, ska vi titta på målen i sin övergripande form eller de här delmålen som listas ska vi ta den globala agendan eller ska man agendan föreskriva i faktiskt de här länderna ska utveckla nationella mål men vi har i det här fall ett siffror från de globala delmålen och målen. Olika ansatser då, vem är den för forskningsbehov med vilket syfte? Där ser vi tre olika modeller en är liksom en väldigt vetenskaplig led process där forskare bedömer kunskapsläget och sedan då forskningsbehoven faller ur den analysen och där har vi modeller i YPCC och så vidare eller så är den mer man börjar från de politiskt prioriterade områdena var viktigt för Sverige där har det publicerats flera rapporter från regeringen och andra institutioner kring viktiga frågor för Sverige. Men det resulterar i ganska många tema så det är ingen jättetydlig styrning om prioriterade frågor. Det som vi landar i var då att försöka kalla, tillkalla och göra en mera sådant praktisk variant så att försöka bedöma behoven genom litteratur genomgång och workshops och det har gjort sig ett par liknande studier internationellt som vi har hittat. Utmaningar som Ingrid var inne på också handlar det om kunskapsgap egentligen eller handlingsgap så att vi egentligen vet vad som behöver göras för att uppnå målen och det pris på action åtgärder eller behöver faktiskt mer kunskap. Det försökte vi så klart instruera alla våra workshop-deltagare att fokusera på kunskapsgapen. Uppstå lite filosofiska frågor kan vi verkligen veta vad vi inte vet och så vidare så vi kan konstatera att här vi tittar på known unknowns Jag var inne på att målen är väldigt breda så det är omfattande kunskap som kan möjligtvis vara relevant och vi också såg att för en del mål vissa av delmålen är inte helt relevanta i den svenska kontexten och återkommit till det. Och till sist vad vi har gjort är att identifiera behov. Vi har inte gått in och prioriterat dem som kräver en annan slags övning. Så jag tänkte då visa några slides från de här tre målen men vi har inte tid att gå in på liksom gå igenom alla så klart några sakerna eller hållbar konsumtion och produktion. Cirkulära affärsmodeller att titta på rättsliga ramverk som styr hur vi konsumerar och producerar. Vad är konsekvenserna om vi skiftar över från en varoekonomi till en tjänstekonomi inklusive rekylefekter. Många spännande idéer också kring konsumenters beteende. Det här är ett exempel då det finns inga riktigt delmål kring det i globala agendan. Men i Sverige är det här en etablerad fråga och relevanta forskningsbehov. Till exempel medielandskapet och influencers vad är deras bidrag till hållbar konsumtion eller ohållbar konsumtion kopplingar till mental hälsa. Många intressanta och spännande frågor kommer upp snälla det målet. Hav och marina resurser där var det det tyckte nog de flesta deltagarna att vi vet vad forskningsbehoven är vi visste vi innan Agenda 2030 också men det är bra att de lyfts nu igen. Det handlar om mikroplaster till exempel brunifiering av vattendrag lite mer av en färskvättenfråga men tog med den här och men även mer ekonomisk ekonomisk analyser hur får man till en effektiv fiskordling och vattenbruk när man tittar på globala matproduktionssystemer till sin helhet till exempel. Och till sist genomförande och global partnerskap där vi också ska titta lite på mål 16 som handlar om institutioner. Här finns otroligt många delmaler och otroligt bred forskningsagenda man har att göra med. Men det finns intressanta frågeställningar kring hur mycket behövs allmänheten stöd och tillit för att få till en effektiv offentlig förvaltning och kunna nå målen vad finns det för strategier och eventuellt bredda skattebasen i sådana länder där man faktiskt behöver göra mycket investeringar för att nå agendan hur får man sätta allmänheten stöd för det samstämmet samstämmet med politik var svårigheterna med det och så vidare. Och här var det också då det här som fjärde rollen att kritiska agendan. Här var det en del deltagare som tyckte att de här delmålen reflekterar en väldigt förlegad syn på utveckling när det delar uppvärlden i nord och syd. Det ser inte ut så längre idag och så vidare. Där kom den typen av forskningsbehov upp också. Som sagt, tittar vi lite på kopplingar mellan målen. Det finns fler fler studier som gör det. Men det är komplext och vad vi ser då att hittills finns kvar forskningsbehov kring just det här att försöka få in alla målen. Att inte begränsa sin analys till ett fåtal. Man kan göra mer att kvantifiera de här kopplingarna interaktionerna och gå från potentiella kopplingar till att försöka faktiskt förstå utfall. Och det finns det också att man kan utveckla en mer global kunskapsplattform för att förstå kopplingar där nationella forskningsfinansiärer också har en roll att spela. Det finns också forskningsbehov kring de möjliga internationella spilleffekterna. Och i fall Sverige, om vi försöker uppnå våra mål genom olika styrmedel, åtgärder, strategier vad har det för konsekvenser på andra länder som möjligheter att nå sina mål. Vi känner till till exempel vårt problemet med om man minskar fossilintensiv produktion i Sverige men ökar import av konsumtion från mer fossilintensiv produktion i andra länder som ett exempel. Lite kort om strukturella förändringar vi kommer ta upp med när vi kommer till slutsatserna där vi alltså tittar på finansiering samverkan, kommunikation hur vi bedriver forskningar hur vi planerar forskning hur vi använder forskning. Vi diskuterar i det här avsnittet lite kring den fria forskningens roll som ni såg så har vi relativt en hög andel finansiering för friforskning i Sverige. Vi vet att friforskning är viktigt och den kan leda till de här oväntade genombrotten har gjort så många viktiga innovationer. I det här samlangen är också de här medlen som går till lärussätterna, är ju inte trivial och hur använder lärussätterna sin forskningsmedel. Där tror jag vi kan lära oss mer vad som faktiskt görs idag och det kanske finns potential att göra mer. Vi hittar inte så många exempel på hur lärussätterna tänker kring det här. Men man kan då som sagt också ha fler ökan här behovsriktade programmer, utlysningar mer behovsmotiverade satsningar där man försöker få in det här systemperspektivet som Agenda 2030 innebär. Men också en liten vaningsflagg för att det är inte enkelt att designa såna satsningar. Nu finns till exempel Formas om man söker en pengar så om best man fylla i vilka mål kommer min forskning bidra till. Man kan ju också behöva följa upp forskningsprojekt vad gjordes egentligen och gjordes de här bidragen som planerat och vad har vi lärt oss från det? Det gäller också det här med målkonflikter om man har utlysningar kring ett specifikt mål eller några mål hur då man får in det här, att man måste tänka också vad blir konsekvenserna av på andra mål ifall vi då får mer forskning och innovation kring ett specifikt mål. Det kan behövas mer samordning kring forskningsfinansgärer. Det finns dagligt att sprida insatser kan man uppnå mer genom en mer samordnande approach. Vi diskuterar lite om tvärvetenskaplig forskning igen och synteser och där konstaterar vi att till exempel Sveriges unga akademi en forskare ledorganisation ser fortfarande att det finns brist på finansiering för tvärvetenskaplig forskning och som en del forskare att engagera i den typen av projekt. Så det är lite svårt att komma till tvärvetenskapliga forskningen. Samma sak med synteser det vill säga att man egentligen kanske inte samlar i ny data utan att vi sammanceller syntesiserar existerande forskning också visst brist på finansiering och ibland insittament att det inte leder till de här topppublicationerna kanske som en del forskare efterströvar. Samverkan det kan man ju lägga in och det gör en del finansierare i olika programutlysningar som ett krav på forskarna att man ska ha med sig samhällsaktörer från början. Vi diskuterar också lite mer kring det här utrymmet för att ha mer så att säga policy labs och experiment. Det vill säga att forskare följer kanske någon politisk åtgärd eller någon satsning från privata sektorn i realtid med och forskar utvärdera hur går det men kanske också kan ge input längs vägen. Till exempel Finland har satsat mycket på experimentapproachen. Så där kan man ju göra mer. Och till sist en stor fråga här är ju transformativ forskning disruptiv innovation. Vi vet att Agenda 2030 kommer kräva transformativa förändringar givet hur vi ligger till de här stora gapen att nå målen. Men visar också incitament i systemet där finansierare kanske minimerar risken eller vill inte ta för stor risk man vill veta att det här projektet har en chans att lyckas. Visar också det här var intressant att diskutera med forskarna i våra workshops att det finns också forskarna i planet beteende att man minimerar risk man tar de här säkra forskningsfrågor där man vet att man kan göra något bidrag man kan få till intressanta resultat osv Det finns väl en viss inneboende tröghet i systemet så det var fler forskare som efterfrågar mer radikala satsningar och att vi ska acceptera misslyckanden. Nu så kommer vi då till slutsatserna och jag kommer först prata lite om den första delen av studien där vi tittar kartlägger forskningsbehåaven Så att vad vi landar i där är väl att forskningen har en stor och viktig roll för agenda 2030 med tanke på hur långt vi har kvar av nån mål i Sverige och globalt men att vi måste nyansera den här bilden av att forskningen kan vara ett instrument för att på ett väldigt lineart och enkelt sätt uppnå målen och vi tycker att man måste tänka mer kring en pluralistisk ansats än den här väldigt målstyra forskningen enligt en någon slags givenmodell Och vad vi då drar för slutsatser är att forskningsbehåven som vi identifierade för de här tre målen och inte ofta särskilt nya men det är just skalan på den här transformativa förändringen som är ny så det är inte frågeställningarna i sig eller problemen i sig, många av dem kände vi till innan agendan antogs men just hur ska man få till transformativ förändringar men vissa satsar mer nya behov frågeställningar kring det här metod och analys kring att förstå kopplingarna mellan målen metoder och analys för att förstå internationella spillefekterna agendan är universell det är inte liksom en checklista för Sverige vad vi ska uppnå och sen kan vi vara nöjda med det och komma högst på den här indexlistan utan dit globalt en global agenda och en väldigt spännande fråga vad händer efter 2030 hur kommer det se ut om vi når målen om vi inte når målen vad är de nya frågorna där det kan behövas mål i framtiden det ser ut som en central uppgift för forskare just att ha den här framåtblickande uppgiften och kommunicera då med andra samhällsaktörer vi ser att det finns till och med för mer lämpad forskning mer åtgärdsforskning det här faktiskt utvärdera då när det gäller övergödning vi känner till problem det handlar mer om att förstå hur får vi till med effektiva åtgärderna och forskning som kan bedrivas kring det så sammanfattningsvis de ger ganska få urskillningsprinciper det är svårt att säga det här är kunskap som är relevant för det här målet men det här är inte det men de är väldigt användbara på det vis att de erbjuder det här gemensamma språket så forskar vi från olika traditioner kan samlas och ha en diskussion om hur deras ganska olika inriktningar ändå kan bidra till ett mål den här viktiga fjärde rollen som jag varit inne på att ha också en kritisk förhållningssätt tillsammans med det här med instrumentella förhållningssättet och vi såg också att de här workshops var uppskattade av forskare och de använder också att det är viktigt att ha tillfällen att kollektivt bedöma hur ligger vi till vad är de viktiga behoven och att göra det i en miljö när man inte är konkurrenter som man ofta är när det gäller att få medel utan man tar den här kollektiva miljön vi ser också möjligheter för Sverige att engageras mer i de här internationella processerna som pågår så att vår kunskap tillgängliggör och här då min nästa bild där vi sammanfattar vad vi ser som olika valmöjligheter vi i den här rapporten ger vi inga skarpa rekommendationer de valmöjligheter som finns för forskningsfinansiärer som vill satsa mer på agenda 2030 och här har vi valt att dela in de tre nivåer lite grann efter tre ambitionsnivåer kan man säga vi kan göra reformer inom det nuvarande forskningsinnovationssystemet vi kan satsa mer på kommunikation kommunicera med forskare göra de mer uppmärksamma på agendan vi kan ha konferenser där forskare och användare träffas och kanaliserar där man forskar om till agendan och de som implementerar den vi kan titta på öppen data vi kan få till några nationella plattformar för att visualisera data till exempel som är relevant för agendan det finns en principer och en diskurs kring ansvarsfull forskning och innovation så det är också att man kan inspirera uppmuntra forskare att försöka göra de här samhällsbidragen men inte styra dem att göra det som jag var inne på man kan följa upp forskningsprojektmera, analysera och ta fram någon slags effektlogik för agenda 2030 så att vi också ser vad vi inte bara jobbar med agendan i våra utlysningar men ser vad resultaten blir mer åtgärdsforskning och utvärdering sen kan man liksom en nivå upp då göra en viss ny orientering i det här systemet och ha mera riktade program och utlysningar som är direkt relevanta för agendan mera samordnade satsningar mellan statliga finansier men kanske även om privata som är stora i Sverige vi kan försöka öka det svenska inflytade till EU bygga på vår renommé kring hållbarhet och forskning så att EU har relevanta utlysningar och vi kan också med tanke på den globala agendan öppna upp för mera internationellt deltagande i svensk finansierade forskning om vi ser att det finns kompetenser i andra länder att göra det mer möjligt till sist med transformativa förändringar det kom fram intressant idéer till som alternativ till den här traditionella bedömningen som jag sa har den här trögheten att ha mera användare och lekmän som bedömer ansökningar att man mer har kanske någon slags slumpvis matchning mellan forskare och användare finns det andra sätt att göra bedömningen man kan också tänka mer stort kring innovationssystemet och dess hållbarhet är det så att vi gör innovationer men att de faktiskt leder till ohållbarhet att vi skapar nya problem eller till exempel med sådana rekyl effekter vi skulle kunna upp för att finansiera forskning som bedrivs mer i tredje land om vi ser att till exempel utvecklingsländerna har jag absolut störst utmaningar med många mål för att göra det här globala bidraget borde forskningen fokusera mer i de länderna och som sagt den här intressanta och stora frågan hur går man vidare efter 2030 med det så tackar jag för mig