 Varmt välkomna till lanseringen av konsumtionskompassen på detta webbinarium 28 april. Vi är väldigt glada att ni är här och lyssnar och vi har en ledigen panel. Verktyget är utvecklat av Stockholm Environment Institute i samarbete med Kalmar, kommun, Umeå kommun och klimatkommunerna och Naturvårdsverketor och många andra har gett input. Jag vill börja med att välkomna vår första talare, Bödra, som är Head of Division på Stockholm Environment Institute. Efter henne så kommer Anna-Kara Nyström, chef för klimatmålsenheten på Naturvårdsverket. Efter det kommer SEI och presentera konsumtionskompassen och det är Katarina Axelsson, forskare och projektledare. Och sen Marbeaube tar över också i samarbete med Katarina. 11.05 kommer vi ha en dialog, hur kan konsumtionskompassen användas på lokal nivå och med representanter från kommunerna? Maria Ivansson, Elvira Landerborg, Aron Jures. Och efter det så kommer då Fedra återigen att sammanfatta vad vi har pratat om och så slutar eventet 11.30. Och därefter så om det finns frågor från media så behöver de återkomma via mail till mig och ta dem separat efter eventet. Hej, välkomna. Fedra, varsågod. Tack så mycket Iva och hej allihopa. Varmt välkomna till vårt seminarium där vi lanserar SEI smittvertyck klimatkompassen. Jag är mycket glada att jag kan inleda denna session här idag, eftersom jag är mycket stolt över den arbeten som mina kollegor har gjort. Men också eftersom jag tänker att det är mycket viktigt för städer att ha bra verktyg för att förstålhjurden på verkar klimatet. Förra veckan på Earth Day lanserade resursip den circularity gap reports för Sverige. Och så denna studion visade att Sverige är bara 3,4 % cirkulärt. Sverige är fortfarande mycket koldioxid intensivt och vi använder fortfarande för mycket mineraler. Kommuner spelar en viktig roll i klimatarbetet som events generalsekrätare Guterres sade i ett fortisnitton, cities are where the climate battle will largely be won or lost. Det är förmycket den första kontaktpunkten med regeringen, den regler av bestämmelser upplevs mest praktiskt. Idag presenterar vi en nedskallad version av den konsumtionsbaserade utsläppen på nationell nivå för svenska städer. SEI har arbetat med detta tidigare. Gjort genom projekten Reap, Mock, Prince och den klimatkalkulator. Vi hoppas att den här vertik ska hjälpa städerna med att hantera klimatkrisen, både inom och utanför städer. Genom att få in sikt i huvud konsumtionsbeteende på verkar den globala utsläppen. Innan du lämnar över till Anakarin vill du gärna tacka några av den organisationer som har gjort en möjlighet för oss att genomföra denna forskning förhjältsformas och naturvårdsverket. Utan deras finansiering hade inte varit möjligt för oss för att genomföra den här forskning, så miket uppskattat. Jag säger framåt att höra lite mer från Katarina och Maghubbe senare. Hur har du gjort den här forskning, men först ska Anakarin prata lite omkring hur naturvårdsverkets sida är. Tack. Tack, kul att få vara med i det här spännande lanseringen. Lite omkring det hela först, den globala uppvärmningen behöver vi hållas långt under 2 grader och vi ska fäva efter att begränsaren till en högst än en halv grad. Ja, det slog ju världens länder fast redan 2015 i Paris och senaste året har FNs forskarpanel IPCC ett ut tre nya rapporter och först och främst laget fastat. Det är otviverligt, otviveraktigt att det är vi människor som har orsakat en uppvärmning som den har skett och som fortsätter att ske. FNC-generaldare, sekreterare, gitärer, kallade IPCC ett andra rapport som handlar om sårbarhet och effekter av klimatförändringar för en atlat i väntligt lidande. Och det förstås inte bara vi människor utan många ekosystem som påverkas även idag kommer att påverkas. Och så för ett par veckor sedan publicerades den tredje rapporten i serien som visar på vikten av omedelbara och långtgående utsträppsminskor i alla sektorer och på alla plan. Den här rapporten visar också på många möjligheter till både minskning av utsläpp och ökat koldioxidupptag. Genom både tekniska och naturbaserade lösningar, genom styrmedel, livstidsval och hållbar konsumtion. Och i någon mening var det här också en mer upplyftande rapport som konkret visar på möjligheterna vi faktiskt har. Sverige har inom det klimatpolitiska ramverket som finns på plats mål för de utsläpp som sker i de Sveriges gränser, det vi kallar för territoriell utsläpp. Det är det som vi på Naturvårdsverket löpande följer upp. Och tack alla den styrning som finns på plats i det här nu i Sverige och inom EU visa våra senaste scenarier att vi har möjlighet att klara målen till 2030. Och att skapet till 2045 på Sverige då sena ska vara nätgund neutrala faktiskt minskar och det förstås positivt. Men Sveriges engagemang är större än det territoriella och inom miljömålsystemet och inom miljömokalitetsmålet, begränsat klimatpåverkan. Så följer Naturvårdsverket även upp det som kallas för konsumtionsfacerade utsläpp. Det är statistiskt koncentralbyrån SCB som tar fram statistiken som täcker in alla utsläpp som sker både i Sverige och i andra länder till följet av vår konsumtion. Och genom det måtet då får vi en bredare bild av den klimatpåverkan vi i Sverige gör uppåt till och det är som vi som svenskar gör uppåt till. På individnivå så kan det ge en tydligare indikation på vad du själv kan göra för konsumtionsvår för att minska dina utsläpp i form av hur du reser, vad du äser och vad du konsumerar upp i övrigt. Naturvårdsverket vi arbetar kontinuerligt med flera områden där konsumtionsperspektivet ingår. I exempel har vi ju finansierat viss metodutveckling av de konsumtionsfacerade utsläppen. Vi har finansierat forskningssatsningar och forskning på ett mer hållbart svensk fiskmedelsystem. Vi har även haft ett uppdrag att ta fram förslag på indikatorer tillsammans med SCB för att följa utvecklingen och ta utsläppen inom de sen stora konsumtionsområdena för hushållen. Det kallar de här områdena förenklat för bilen, biffen, bostaden, biten och byxan. Det senaste året har regeringen låts till en parlamentariska miljömålsberedningen utredda förslag kopplat till konsumtionsbaserade utsläpp. Beredningen föreslår nu här i ett delbetänkande för ett par veckor sedan. Bland annat då att det klimatpolitiska ramverket var kompletterats med mål för klimatpåverkan från konsumtion. Och under det svenska generationsmålet vill man komplettera med ny strexats som lyder att Sverige ska ha senast 2045 ha ett negativt globalt klimatavtryck. Man ska alltså bredda för åren att titta bara på det som sker inom Sveriges gränser till att se det i hela mer globalt. Det här delbetänkande är just nu bara ett förslag från miljömålsberedningen till regeringen. Men i och med att alla ossbarkspartier som har deltagit arbetet också stå bakom de här målen är ju troligen att regeringen kommer skriva en proposition och ligga framför beslut till riksdagen efter den genavsördre missbrunda. Och konsumtionsperspektivet får en större tyngd i svensk klimatpolitik och vikten av åtgärder och styrningen och området blir allt mer relevant. Åtgärder behövs verkligen på alla nivåer i samhället och många kommuner arbetar redan idag aktivt med konsumtionsperspektivet. I FTC lyfts i sin senaste rapport fram att den kommunala nivån är viktig för att begränsa klimatförverkan. Ny kommuner har en visserådighet över flera sektorer kopplat till markanvändning, avfallsantering, slagsplanering. Och ni är också kanske möjlighet att experimentera mer än vad som kan vara möjligt på nationell nivå. Ni är också bra möjlighet att samarbeta med privata aktörer och inte minst i kontakten med era kommuninvånare. Och för att veta vart man är så behövs tydliga mål utvitas på på kartan, vilket flera kommuner redan har, man har redan mål. Men för att kunna styra mot de här målen måste man också veta vad på kartan man befinner sig. Så det initiativ som SNI nu tagit tillsammans med en rad samarbetspartnets genom konsumtionskompassen. Det är jätteviktigt för att också veta hur det går. Det behövs för kommunernas fortsatta arbete att kunna besluta om vägen framåt och bidra på lokal nivå för att minska era medborgars klimatpåverkan. Utifrån era respektive utmaningar och förutsättningar. I PCC-s ordförande, Mr Li, konsulterade i sista rapporten att vi står vid ett vägskärl och de beslutte att fatta nu och kan säkra en levande framtid. Så tack, SCI, för ett bidrag med klimatkompassen och lycka till till alla kommuner med ett viktiga klimatarbetet framåt. Tack. Hej alla, jätteroligt att få presentera konsumtionskompassen för er här idag. Det är jag och min kollega Mabove som kommer att presentera vårt arbete, men teamet har förstås varit större än så och vi har också arbetat tillsammans med kollegor som Ellie, Derrick och Rock som tyvärr inte har möjlighet att vara med här idag. Bakgrunden då till vårt arbete är, som ni förstår, de fortsatt höga utsläppen från Sveriges konsumtion. Och även om utsläppen har minskat sedan 2008, så går det för långsamt. Och vi har fortfarande en hel del kvar att arbeta med om vi ska komma ner till omkring ett ton per person och år. Som är det långsiktiga målet som fastställts inom ramen för Paris-avtalet. Och konsumtionskompassen då, nästa bild tack, är ett digitalt verktyg som kan användas för att illustrera, analysera och minska klimaten. Och påverka från hushållens konsumtion. Och det är ett arbete som vi på SEI har lätt i samarbete med Umeå Kalmar kommun som företaget Insight One. Vi har också haft en referensgrupp som har kommit med viktiga inspel, varit ett bra stöd under arbetets gång. Och det här arbetet har finansierats av Formas och Karl Pågott under ungefär två och ett halvt år. De huvudsakliga målsättningarna då, nästa bild tack. Är att stödja kommunernas arbete med att minska klimatpåverkan från konsumtion på lokal nivå. Att bygga kapacitet bland beslutsfattare på olika nivåer och andra samhällsaktörer kring hållbar konsumtion. Och skapa bättre förståelse för hur konsumtionsbaserade utsläpp kan adresseras genom riktade styrmedel och åtgärder. Vi hoppas ju också, nästa bild tack. Att det här verktyget kan fungeras som ett bra stöd för Sveriges färgplan mot netton- och nollutsläpp från konsumtion till 2045 som Anna-Karin berättade om nu. Verktyget visar på vilka konsumtionskategorier som utgör så kallade hotspots och skapar förståelse för vilka kategorier som bör prioriteras. Verktyget uppskattar klimatpåverkan per postnummerområde för att möjliggöra med riktade styrmedel och åtgärder. Vi hoppas också att verktyget ska ge bra stöd för reflektion och diskussion om nödvändiga förändringar i hushållens konsumtionsmönster och också kommunernas möjligheter att främja den här omställningen. Verktyget uppskattar alltså hushållens konsumtionsbaserad utsläpp på postnummernivå. Det innebär att verktyget inkluderar såväl direkta som indirekta utsläpp. Och som exempel på direkta utsläpp är alltså till exempel bilars utsläpp under körning. Medans indirekta utsläpp, exempel på det kan handla om påverkan från produktionen av samma bil eller produktionen av livsmedel och kläder, elektronik och så vidare. Varav en stor del av den konsumtionen också importeras in till Sverige och har producerats någon annanstans. Översiktligt, nästa bild tack. Översiktligt då om våra data så är det då en uppskattning av hushållens klimatpåverkan från konsumtion och jag vill betona att det är just en uppskattning. När det gäller konsumtionsbaserade beräkningar så förstår nog många av er att det är svårt att få fram exakta siffror på konsumtionens klimatpåverkan. Men jag tror att vi genom det här verktyget har lyckats ta fram en modell som ger en ganska bra överensstämmelse med hur det faktiskt förhåller sig. Jag ska säga att de flesta data är från 2019 och basen i det här är statistik från SCB, Statistiska Centralbyrån om hushållens utgifter och emissionsintensiteter. Ambitionen med det här verktyget har varit att utveckla en modell som ska vara lätt att uppdatera för samtliga kommuner på regelbundenbasis. Det finns ganska mycket att berätta om den metodologiska ansats som vi har använt, så jag ska försöka sammanfatta det här lite i korthet. Vi har då dels använt oss av nationell statistik som vi har skallat ner till lokalnivå och sen har vi också då använt vissa data som är mer än bottom up. Men vad gäller då den nationella statistiken så har vi här använt fyra huvudsakliga metoder för att bryta ner detta på postnumernivå. Bredst så kallar det mosaikdata, vilket är data om hur människor är indelade i olika livsstilsgrupper och hur de konsumerar. Jag kommer berätta mer om dem strax. Men från det här datasättet har vi då detaljerade utgivsdata för omkring 60 olika konsumtionskategorier som tillsammansvarar för närmare 50% av de totala utsläppen. Den här, det här datat används dock främst som vikter och skala sen mot SCBs beräkningar. Här ingår kategorier som livsmedel, kläder och så vidare. Sen har vi enkätdata och det står för ungefär 8% av de totala utsläppen i konsumtionskompassen. Det här datasättet baseras på SCBs vid det här laget ganska gamla. Utundersökning om hushållens utgifter från 2019, som vi dock har skalat till, eller från 2009, förlåt, som vi har skalat till 2019 års utgiftsnivåer. Den undersökningen visar på hur hushållen konsumerar inom olika kommungrupsklasser, enligt SKRs, kommungrupsindelning. Så då har vi tagit de beräkningarna då om konsumtion inom kommunklasser och fördelat vidare ut på postnummernivå med hjälp av inkomster. Det använder också inkomster för en annan grupp av konsumtionskategorier, svarar för ungefär 8% av de totala utsläppen. Och det är 29 kategorier med jämförelsevis lägre klimatpåverkan. En hel del tjänster ingår här, som försäkringar, tandläkare, tågkollektivtrafik till exempel. Och sen har vi då en grupp konsumtionskategorier som vi här kallar för övriga, som står för ungefär 22% av de totala utsläppen. Och det är då data, eller det kan jag inte säga, det handlar om flyg, uppvärmning och elektricitet. Och från flyg så har vi då utgått från Naturvårdsverket statistik som finns på nationellen i vår omhushållens långväga flygresande, också då med data från Chalmers. Sen använder vi den här datan för att skala ner den på lokal nivå med hjälp av klimatkalkulatorn, som är en fullt av tryggskalkulator som vi har tillsammans med VVF och som ligger online och som är dagsläget. Och ursäkta har ungefär 800 000 använda profiler spridda över hela Sverige på postnummernivå. Men så vi använder då data från klimatkalkulatorn som stöd för att förstå mer om hushållens flyg beteende per postnummer och kommunnivå. Sen fördelar vi ut det på postnummernivå med hjälp av inkomster. Uppvärmning fördelas från kommunnivå ut på postnummernivå med hjälp av boverketsenergi-teklarationer. Elektricitet fördelas från kommunnivå ut på postnummernivå utifrån hushållens boende yta. Sen har vi då den sista punkten där, punkten D så har vi då också 14% av utsläppen för det är hushållens bilresande. Där har vi väldigt detaljerade data också från det här mosaikdatan som i sin tur har hämtat sin data från transportstyrelsen. Nästa bild, tack. Och vad gäller då de här mosaikprofilerna så är det data som har tillhandahållits av företaget Insight One. Det är ett ledande nordiskt data- och analysföretag som arbetar med så kallade kund- och marknadssikter. Deras affärsidé är att hjälpa företag att bli mer effektiva i sin marknadsföring genom att bättre förstå hushållens- livsstilar, boende situation, värderingar och mycket annat. De har delat in den svenska befolkningen i 44 så kallade livsstilsgrupper som illustreras här. Och genom mosaik och de beskriver också representationen av de här livsstilsgrupperna på postnummernivå. Och vad gäller då deras konsumtionsmönster och livsstilar. Så då har vi använt data från de här livsstilsgrupperna och deras konsumtion och beräknat klimapåverkan kopplat till det. Och så de är stöd av SCB-statas som jag använde tidigare. Och Mabube kommer också att berätta mer om det alldeles strax. Och nu lämnar jag över till Mabube. Mabube, please go ahead. Hello everyone. Ja, jag vill faktiskt demonstrera som results from the tour. I start with the total emission in Sweden at Sweden level. So you can see that the different categories per capita emissions in Sweden average. As you can see that actually the highest emission belongs to personal vehicle. This consists of direct and indirect of personal vehicles. Then the highest is food almost with 20%. And after that we have the transportation services in the air. So it consists of flight almost 60%, 16% of emissions. And then we have the housing which is excluded heating and electricity. Because we have different categories for those kind of emissions. The lowest emissions belongs to education services. And this is the private one. So it's not the public education. It's almost close to zero. In the next slide you can see that comparison between the results from the tour. And the annual report from SCV. You can see that almost in the total emissions. The emissions that's the tool actually estimated or calculated. It's almost one ton per capita higher than the one that SCV reported it. It's because of this. Actually this difference mainly comes from transportation. And in the transportation it comes from the flights. Now why this difference comes from is because that the model actually calculates the emissions based on the high altitude show. So it's actually considered the effect of altitude in the calculation. And also in the airport travel in the flight it's considered the final destination. So if you are for example traveling to New York and you have a connection in the parties. So it's calculated based on the emissions that it will emit to the final destination in New York. So not just the flight that you have taken from Sweden. So the main difference comes from the transportation. And in transport it comes from the flight. In the next slide you can see that we go down the SCV. The national emissions to the countries level. So you can see that almost in the countries level. For example in clothing, communication, food and health and housing. They are similar at the different countries. But when we go for example for electricity and for heating. We can see that a little bit different in the emissions and the highest difference between the emissions comes from the transportation which includes all of kind of transportation. So in the lower bar graph actually you can see that we compare it with income per capita. We can say not 100% but we can say that almost the countries with higher income have a higher emissions. The highest emissions is for a Norrbotting land and after that it's Stockholm. So you can see that for example in Stockholm countries there is actually it has the highest per capita income. In the next slide you can see actually the difference, the variation actually based on the municipality level. When we go down you will see that this variation more than for example compared to countries. You can see that it's actually the variation starts from the closing event. So you can see that there is a different variation between them. We actually compared it with the income and you can see almost in the municipalities with a higher income. There is also higher emissions per capita and the difference especially in the personal vehicles. The variation is really the personal vehicles and also the air emissions you can see the really high variation. And also in the heating and electricity you can see different variation based on different countries. In the next slide you can see actually the five highest and five lowest footprint in the municipality at municipalities level. And also you can see that the income per capita here it's actually obvious that almost for the higher income has the higher emission per capita. And for sure the lowest has the lower emissions. But the point is that for example in the five highest emissions you can see for example overture note that it has almost low income per capita. But it has a really higher per emission capita and that comes from a stick out because of the using of car and also flight for example. In the next slide you will see the comparison actually between the Sweden average emissions and the municipality with highest and lowest footprint. Almost we can say that in all of categories they are similar to each other. But in the ones that they have the actually higher impact on the footprint you can see the difference. For example in the flight the municipality with highest footprints has really high emissions or higher footprints. And also you can see that the difference between the different municipalities is more in the for example government electricity district hitting car flight and restaurants. The interesting thing is that the Sweden average for the district hitting is higher than municipality with highest and lowest footprint. And another interesting point is that in the car emissions the municipality with lowest footprint has a higher emission compared with municipality with the highest footprint. That I think is really interesting. In the next slide you can actually go more down in the postcode river. You can see the emissions per capita for the postcode river in the left side and in the right one you can see the income per capita income for different postcodes. And you can see almost all of the most postcodes that they have higher income. They have also higher emissions but still we have here some out layers that comes from maybe these out layers. This comes from the district hitting because the district hitting data is based on the self declare. Actually the distribution of district hitting data is based on the self declaration. So maybe there is some problem with those data but for most of them we can say that the higher income also has the higher emissions. So in the next slide you can see the household emissions at municipality classes level. These classes is the classification from common groups in delning. So you can see that actually large cities has the higher emissions. And also after that the rural municipalities with tourism area or with tourism industry has the higher emission also. And in this classification you can see that the difference starts from even from the clothes and footwear. So you can see the difference from there and then also in the food. But the actually the most variation is come from transport services. So you can see that interesting thing is that when we go to more rural area there is more using of personal vehicle. Less using of public transportation and less using of those kind of transportation like railway and waterway. And also when we go to bigger cities or larger cities we have more tendency to using the air flight as transportation. So in next slide you can see this is not the result from the tool. This is just that you can see that how the population because mosaic profiles has different mosaic actually has different groups and profiles. It's 44 profiles so with different population. So I put it here that just you see that how it's changed based on the different mosaic group in the next slide. You can see that next slide please. You can see that how the emissions varies between different mosaic groups. So you can see that for example actually with this classification you can see the real variation between different groups. And it starts from the clothes so you can see the difference in the clothes in the food and almost in all of the categories. So in the next slide you can see that you can see that the mosaic group with five highest emission and five lowest emission. Practices in the mosaic group is the percentage of the population and also you can see the income. We can say that the mosaic group with higher income actually has the higher emission. But the point of this is that usually these groups that they have the lowest actually footprint they actually has the higher population percentage. You can see that here. So yes now I hand over to Katarina to demonstrate the tool. Thank you Mabube. Yes I will share my screen here. Hope everyone can see my screen now. Sorry, jag kan gå tillbaka till svenska. Ja så så här ser alltså konsumtionskompassen ut. Ett Excel verktyg som kommer att finnas att ladda ner från vår webbsida senast i eftermiddag. Ni som ni kan se här längst ner så ligger här ett antal olika blad. Man kan klicka vidare på för att ta på olika typer av data. Första bladet här en introduktionssida som lite sammanfattar tanken med konsumtionskompassen, lite länkar och så till mer information. Nästa blad. Här kan man då välja vilken kommun man vill ha i fokus. Ja, genom verktyget. Sammanfattar då den här bladet. Sammanfattar klimapåverkan från hushållens konsumtion för den här kommunen. Övergripande konsumtionskategorierna här. Och så sammanfattar här med övergripande kategorierna med de här figurerna här. Sen kan man då gå vidare till nästa blad. Här ser vi, eller här kan man då jämföra den valda kommunen med kommuner som hör till samma kommungruppstyp. Enligt Sveriges kommuner och regioners kommungruppsindelning. Genomsnittet då för kommuner som hör till samma kommungrupp. Nästa hollumn är en jämförelse med kommuner som i samma län. Västerbottens län då i det här fallet. Och sen till sist genomsnittet för Sverige. Här kan man också då, här ser ni nu de övergripande konsumtionskategorierna. Här kan man expandera de här plus-tecknen här i kanten för att få fram fler underkategorier. Så sen nästa blad. Här kan man då välja vilka andra kommuner man vill jämföra sig med. Så då uppdateras de här graferna här som ni såg. Och sen här har vi här nere återigen då samma tabell där man kan då jämföra de här valda kommunerna. Och så återigen då titta på under kategorierna här. Så det är det bladet. Och sen det fjärde bladet här kan man då jämföra klimatpåverkan eller fotavtrycken mellan då kommunens olika postnummerområden. Överst på den här sidan har vi då en sammanfattande tabeller över de postnummer med högst respektive lägst utsläpp inom de här olika huvudkategorierna. Som ni kan se här så kan det variera ganska mycket inom kommunen. Postnummeret här ligger på över 2 ton påverkan från livsmedelskonsumtion. Och har vi ett postnummerområde här med knappt 0,9 ton. Man kan se att det är ganska stor spridning inom de här olika konsumtionskategorierna. Här ser vi också på transporter kan variera ganska mycket. Och sen längre ner här då så har vi en tabell med samtliga postnummer i den valda kommunen. Så den är färgkodad som ni kan se. Och här har man ju då möjlighet att sortera de här postnummerområdena om man vill titta vidare på någon specifik kategori till exempel. Sen har vi ytterligare en flik här som vi kallar för prioriterade områden. Och tanken med det här bladet det är att visualisera då så kallade hotspots och visa på vad som kan vara viktiga minsknings åtgärder med fokus på konsumtions beteenden. Och tanken då med det här bladet det är att stöd för användarnas förståelse om vilka konsumtionskategorier eller vilka konsumtionsmänster och beteenden som går i mest klimatsmarta att förändra. Så jag hinner inte gå in i detalj på allt som man kan göra utifrån det här bladet men kanske berätta kort här att man kan då ranka inom kategorierna som man ser här. Här har vi rankat under kategorier till transporter och alla andra konsumtionskategorier här. Eller så kan man välja att ranka alla. Då listas de under kategorierna här och här är en blandning av under kategorier från olika huvudkategorier. Eller då så kan man välja om man vill titta på konsumtionsområden som genererar högst utsläpp per person. Då klickar man där och så listas det då i kolompi här. Ser ni igen den här färgkodningen som vi har använt? Eller om man snarare då vill titta här på vilka konsumtionsområden som genererar mest utsläpp per hundra kronor. Så här kan ju då säga svara som emissionsintensiteter. Och sen kan man då skapa arbetsplad och arbeta vidare med analys av de här valda kategorier man väljer. Sen tänkte jag då nu ska jag stoppa och dela och gå vidare och dela en gång till. Då har vi då också interaktiva kartor för att visualisera hushållens klimatpåverkan från konsumtion. Då har vi här först kartan för Sverige. Man klickar här på den här ikonen här ute till höger och väljer vilka konsumtionskategorier man vill titta närmare på. Så klickar vi här så ser vi då att den genomsnittliga konsumtionen eller hushållens genomsnittliga konsumtion per kommun visualiseras på kartan här och så kan man då summa in om man vill titta närmare. Ni ser skalan här uppe till till höger och vill man då så kan man föra muspekaren över. De här olika områdena så står det här. Tittar vi på Arjeplogskommun och ser då vad de totala utsläppen från livsmedelskonsumtion är för hushållen i den här kommunen. Och att det också då svarar för ungefär 20% av hushållens konsumtion i Arjeplogskommun. Så och sen har vi då också motsvarande karta för Sveriges alla län. Här hoppas vi att länstyrelsen här kan tycka är intressant att titta närmare på. Här ser vi de totala utsläppen. Vi kan välja så andra kategorier, men jag måste minska det där fönstret. Så hittar vi på hushållens bilkörning så ser vi hur kartan förändras. Efter det pläder ser ut så här så kan man som sagt ändra här. Och jag ska betona det att det alltid även om de här kategorierna ligger kvar här uppe till höger så är det alltid den kategorin man klickade på senas som visas i den här kartan. Och det ser man också när man för musen över här. Och jag ska också säga att som ni ser här så är den här skalan, vi har samma färgskala men det är viktigt att notera att skalan är olika för de olika konsumtionsområdena. Så det som är mörkrött för så kläder har ju en helt annan innebörd än vad som är mörkrött för transporter till exempel. Så det ber vi att ni är uppmärksamma på. Och sen har vi då motsvarande kartor för alla kommuner. Här ser vi då Kalmar kommun. Och hur utsläppen ser ut olika postnummer områden. Och när vi kommer till kommunnivå så kan det ju ofta vara, man behöver zooma in betydligt mer för det kan vara färsilt det de centrala delarna av kommunerna så så kan det finnas, ja det är många postnummer områden som inne i de centrala delarna. Ja, så det var det jag tänkte visa de interaktiva kartorna och de här finns då alltså att ladda ner också på vår webbsida. Så nu ber jag igen hur vi ska visa presentationen igen. Tack så jättemycket Katarina. Fast jag har två slides kvar. Jo, så nu börjar vi närma oss slutet på min och mabobes presentation. Men så jag vill bland annat säga att vi ser ju det här som vi har, som vi presenterar för er här idag som en del av ett långsiktigt arbete. Och där vi nu har avslutat det som vi kallar för fas ett. Där vi alltså då har utvecklat den här modellen och som har resulterat i det här Excel verktyget som jag har visat som uppskattar hushållens fototryck på postnummernivå. Och den här kartfunktionen då som illustrerar skillnaden mellan kommunerna och ner på postnummernivå. Och sen den här också funktionen då för att visualisera så kallade hotspots och visa på områden som vore viktiga att fokusera på för att åstadkomma nödvändiga minskningar av utsläppen. Men vi hoppas få möjlighet att fortsätta med det här arbetet. Vi ser redan nu att vad vi skulle vilja göra som nästa steg i bland annat att förbättra designen av det här och integrera det på webben. Och vi hoppas ju förstås då att få möjlighet att uppdatera de här beräkningarna regelbundet. Och vi ser redan nu att det finns möjlighet eller vi skulle gärna vidareutveckla några av beräkningsmetoderna inom några områden och kanske framför allt energi som kan vara värt att nämna att vad gäller till exempel fjärrvärme så ingår den här i verktygets mediet då nationellt genomsnitt. Vi vet samtidigt att många fjärrvärmeproducenter har energimixen i fjärrvärmen, kan se väldigt olika ut. Men det är inget som vi har haft möjlighet att ta hänsyn till i det här verktyget. Så det betyder då att för vissa områden är fjärrvärmen förmodligen både överskattad och underskattad. Men så det är ett exempel på ett område som vi skulle vilja jobba vidare med. Och kollektivtrafiken så vet vi att för många regioner så finns det detaljerade emissionsdata för kollektivtrafiken i de olika regionerna. Så det går ju också något som vi skulle vilja kunna lägga in i de här beräkningarna. Och sen ser vi fram emot nya hutundersökningar från SCB för att komplettera den här data och jag tror att en ny är på gång redan nu för 2022. Så hoppas vi ju då förstås att med de här regelbundna uppdateringarna då kunna vidareutveckla funktioner i tidserier och scenarier också för hur man ska kunna vilka, vilken effekt minskningar inom ett konsumtionsområde skulle kunna få. Sen är vi också väldigt angelegna om att förstå mer om hur verktyget kan anpassas efter användarnas behov. Så vi ser verkligen fram emot att få jobba vidare med kommuner och län och andra. För att förstå hur vi kan bässa det här verktyget ytterligare så att det blir verkligen samhällsnyttigt. Sen vore det också väldigt intressant att fortsätta analysera de här data utifrån fler socioekonomiska data. Alltså fler än inkomster som vi har gjort nu. Och sen skulle vi också väldigt gärna vilja göra motsvarande beräkningar för kommunernas egen konsumtion. Vi började arbeta med inom ramen för det här projektet men där vi tyvärr inte riktigt nådde i mål. Så det är något som vi ser fram emot att få fortsätta utveckling av. Så för att summera det hela då, som vi har berättat för er här idag så ser vi att det finns några små skillnader i fotavtryck mellan de flesta kommunerna. Det är däremot större skillnader inom kommunerna mellan olika postnummerområden. De största städerna har i genomsnitt högre fotavtryck följt av landsbygdskommuner med turistnäring och därefter kommuner på pendel av stånd från de största städerna. Vi ser att konsumtionen är nära högre inkomster, ger generellt högre fotavtryck och flygresor visade via den kategori som visar störst skillnad mellan kommunerna. Folkningen i urbana områden ser ut att flyga mer. Bilresor däremot visar en omvänd bild befolkningen på landsbygden kör av förstå och ligger själv mer bil. De övergripande konsumtionskategorierna med störst påverkan är som många av oss vet sedan tidigare, just transporter och fordon, livsmedel, boende, rekreation och kultur och så vidare. Och sen nästa bild visar också att vi kan genom klimat, förlåt jag sig för egentligen, det har inte riktigt sats i namnet än, genom konsumtionskompassen kan man också få större förståelse över hur individuella konsumtionskategorier bidrar till det samlade klimatfotavtrycke från konsumtion. Så här har vi ett urval av konsumtionskategorier med signifikant påverkan. Och det är viktigt att jobba med alla konsumtionsområden, om vi ska förmå minska de samlade konsumtionsbaserade utsläppen. Så avslutningsvis vill jag bara säga tack, stort tack till alla er som har lyssnat här i dag igen, som tar nästa bild. Och då särskilt stort tack till våra partners i Mio kommun och Kalmar kommun och företaget Insight One och också referensgruppen och här finns lite mer info, får gärna kontakta mig med mer frågor. Ja, tack, det var allt från mig. Jag lämnar över till dig nu Ylva. Tack så jättemycket Katarina, det är en fantastiskt spännande att se verktyget live, det är ett flerårigt arbete som har pågått och vi har några spännande frågor här från publiken som vi tänkte ta kort innan paneldiskussionen som börjar ungefär om tio minuter. Så, vi har en fråga Vill ni förklara punkt tre inkomster och vad är Mabube som skulle ta den? Så Mabube Great if you could explain the bullet point three how you thought about incomes contra emissions Very brief, thank you. Yeah, actually the incomes for really the one that they have really low emissions we use the income as a way to distribute the total emission that we get from the ACV data because we actually didn't have any other approximation that how we can divide it to downscale them to postcode level and we didn't have any detailed data so we decided that maybe it's better that we use the income as a way just to downscale or distribute the total emissions per postcode. So those categories are the categories that we don't have any detailed data anywhere. Yeah, we just use the income as the rate. So we for example and this distribution is based on the national level so we considered that we actually considered the national level as the total emissions for example per each of the categories and then when we wanted to go to down we directly goes to the postcode level and based on the income per postcode and per capita we calculate we use it as a way to downscale that's emissions. Ja. Thank you. En fråga till Katarina. Det var inte så stora skillnader men låg och högre kunsttagare som man kan tro. Hur kommer det sig? Ja, men det stämmer också att det alltså många, jag skulle säga många av våra hushållen har nog ganska snarlika basbehoven då. Men vi ser ju att konsumtions sammansättningen då skiljer sig åt mellan hushåll av olika inkomstnivåer där till exempel hög inkomst, hushåll ser ut att flyga mer medan hushåll i till exempel mer på landsbygden de kanske åker mer bil. Så då väger de utsläppen upp ganska värdemot utsläppen från flyg så att totalt sett se vad det blir ändå ganska snarlika utsläpp. Men så att det är liksom sammansättningen av konsumtionen som ser olika ut så de mätnar olika inkomstgrupper hoppas att det var bra svar på den frågan. Tack så mycket. Och sen har vi också många frågor om uppdatering av datansiffrorna i verktyget. Kan du nämna lite kort om det då? Det är som sagt de allra flesta beräkningarna då baseras på data från 2019 och det är det senaste året som är tillgängligt via SCBs statistik. SCB uppdaterar ju de här konsumtionsbaserade beräkningarna som regel i november december varje år. Så i november december i år så kommer SCB då vad jag förstår publicera data för 2020 så att det är en eftersläppning i de här data som vi använder och kanske framförallt vad gäller arbetet med att räkna fram emissions intensiteten. Jag tror hushållens utgifter uppdateras nog lite oftare. Men och sen som sagt så har ju vi nu. Nu slutar vår finansiering från Formas. Det här projektet tar slut nu i april men vi planerar redan då för att söka mer pengar och hoppas på en bra dialog också med olika myndigheter kring detta arbete på möjlighet att fortsätta som sagt vi skulle väldigt gärna vilja uppdatera de här siffrorna på regelbunden basis gärna årligen men som sagt det är tyvärr då beroende av finansiering och vi har ingen långsiktig finansiering på plats. Tack så mycket Katarina. Vi tar den sista fråga här innan vi går vidare. En rolig kommentar men wow vilket verktyg. Det är fantastiskt. Det var också om hur ofta vi kan uppdatera så jag hoppas att det har svarat på den frågan. Det är också en fråga finns planer på att göra det möjligt att integrera denna data i verktyg som till handahålls av leverantörer som kaosall och climate view som många kommuner redan använder idag. Ja alltså vi har vi har haft en hel del dialog om det här och har faktiskt blivit kontaktade av ett flertal leverantörer av andra typer av verktyg. Så i dagsläget så har vi sagt att vi inte kommer att möjliggöra att det integreras av andra aktörer men vi ser fram emot en fortsatt dialog med andra aktörer som vore intresserade av hur det kanske skulle vara möjligt att göra det i framtiden men för för nu har vi sagt att man får använda vår data hur man vill men vi har sagt nej till att ta våra data och integrera det i andra verktyg. Och det är ju mycket kanske ska betona vi är ju en icke vinst drivande forskningsdyftelse och många av de här andra aktörerna de är ju då kommersiella säljelisenser så vi ser att det har varit lite svårt vi måste verkligen fundera över vad vi tror kan vara möjligt men så vi är i ber att få återkomma till de frågorna längre fram. Tack så mycket Katarina en sista viktig fråga som jag tycker är spännande snittet i Sverige är ungefär 9 ton per person och år det ser ut som att de flesta ligger i snitt runt 6 ton. Är det något som inte är omfattas av konsumtionskompasta? Men tack jättebra fråga vi glömde ju alldeles bort och nämna det förstås det jag kanske skulle dela igen faktiskt om jag får göra det här lite snabbt här som ni ser här då man väljer sin kommun så att här i fallet med Umeå kommun så är hushållens samlade utsläpp 6,24 och sen har vi här då på nationell nivå de siffror som SCV publicerar via Naturvårdsverket så uppgår det senaste statistiken där säger att svenskarnas utsläpp är på 9 ton total och då ingår alltså de här två posterna. 1 ton kommer från offentlig sektor och 2,7 ton från investeringar privata och offentliga och i det här verktyget så har vi då inte haft möjlighet att fördela ut eller att anpassa till exempel kommunernas egen konsumtion till den valda kommunen utan de här totala siffrorna ingår som ett genomsnitt per person samma för alla alla, ja alla hushåll hela Sveriges befolkning men också om Malbobe också visade på en av sina bilder så är våra beräkningar ungefär 1 ton högre än SCVs officiella siffror men det är då för att vi här också räknar in hushållens långväga flygresor och höghöjdseffekter så därför blir våra totala siffror cirka en 1 ton högre än Naturvårdsverket och SCVs siffror Ja Så mycket Katarina då kommer nu vi fortsätter med en paneldialog i ungefär 20-25 minuter och sedan om vi får tid på slutet så kan vi eventuellt ta några frågor till Tack så jättemycket till alla som lyssnar för spännande frågor Jag skulle nu vilja introducera Aaron Jöres från Umeå kommun Elvira Lanneborg Kalmar kommun och Maria Ivansson från Klimatkommunerna och vi börjar med en kort presentation här från Maria Ivansson Klimatkommunerna om dina reaktioner på verktyget och hur ni ser välkomna det här Tack Tack, men väldigt imponerande och väldigt efterlängt att det här skulle jag säga Det här är något som vi har efterfrågat för kommunernas räkning väldigt länge och meda till man får just gå in och gråta ner sig i alla detaljer och siffror Vi ser ju att fler kommuner tar ansvar för ursäppen av konsumtion precis som har nämnt här i mina konsumtioner alltså inköp upphandling men också medborgarnas konsumtion och det här är verkligen ett underlag att använda i det arbetet Det ger en trovärdighet och en tydlighet om vad som osakrar de stora utsläppen och kan verkligen hjälpa till att förändra banor Tack så mycket Maria Då går vi vidare till Aaron Jöres från Umeå kommun och hur han ger ställning på samarbetet som ni har gjort tillsammans och kommer med din stjut kring verktyget Vi tar Elvira Lanneborg lite svårt med kontakten här tyvärr Varsågod Elvira från Kalmar kommun Tack så mycket Det har varit ett jättespännande projekt lite som projekt är förvering från början mer och mer ordning och till slut så ser man resultat och vad det kan ge som verkar på det här viset Det har varit jättespännande En annan sak som har varit spännande är att ha lärt lite mer lära känna sina kommuninvånare genom deras konsumtion Se de här olika skillnader som det finns mellan olika postnumområden och verkligen Båga se det lite grann att vi kan våga prata om de skillnader som finns som vi ser baseras för sak på inkomstfördelning Det kan nog vara bra att ha det med sig när man planerar både åtgärder, kampanjer och liknande från en kommunsida Spännande projekt och från kaustillordning även mina hudintryck Tack så mycket Elvira Då går vi till Aaron URS Varsågod från Umeå kommun Tack Elva Väldigt roligt att vara här i den här spännande lanseringen För att förändra saker så måste man kunna mäta Det är alltid första steget I 2018, också när jag samarbetade med SI, så tyckte vi fram en kreatenbesökningsmetod för att börja mäta för att uppvåra konsumtionsbaserade utsläpp Nu har vi med konsumtionskompassen ett ännu mer omfattande verktyg som är med kvalificerade beräkningar utifrån bästa tillgängliga data som gör att vi kan jämföra med andra kommuner och städer data och nationella genomstintet Och som vi lärde oss i 2018 så är det inte lätt att kartlägga hela konsumtionens klimatpåverkan Så jag tänker att konsumtionskompassen kommer vissa att vara ett väldigt stort hjälp när det gäller att följa upp och se ett trender i våra konsumtionsbaserade utsläpp Och även att ta fram mer hittade insatser i vårt klimatarbetet Så vi är väldigt stolt av att ha fått bara med och bidra till utvecklingen av verktyg och ser nu fram emot att nytta den till fulla för att stärka vårt klimatarbetet kring hållbar konsumtion Jättebra, tack så mycket för spännande kommentarer Jag har några frågor här, fem stycken som vi kommer att ta lite i en dialog här Och den första går till Maria Ivansson då, klimatkommunerna Hur arbetar ni idag med att minska de konsumtionsbaserade utsläppen och vilka utmaningar ser ni? I klimatkommunerna är ju en förening som samlar kommuner och regioner som vill öpa takten i sitt klimatarbete Och som jag nämnde så ser vi att fler och fler sätter konsumtionsmål alltså för att minska utsläppen från medborgarnas konsumtion Man inkluderar olika mycket i det målet En del inkluderar till exempel långvägaresande, andra inkluderar all konsumtion Och vi hjälper ju då de flesta kommunernas arbete Och det här verktyget kan ju då användas för att diskutera, komma fram till gemensamma lösningar, vilka grupper eller vilka områden behöver man jobba tillsammans och samverka kring för att vägleda medborgarna i deras konsumtionsval Söka Du hade en fråga till som jag tappade lite Vilka utmaningar ser ni idag? Hur många kommuner är ni inom klimatkommunerna? Vi är 43 kommuner just nu Men den största utmaningen är att få acceptans för att genomföra de åtgärderna som behöver genomföras Och det här tänker jag också att ett bra underlag som tydligt visar vilka kategorier och bad som ger de stora utsläppen hjälper ju till i att skapa den acceptansen Så den ser vi Ja, vi följer upp har ju varit en stor utmaning som Aaron nämnde också Och Där ser vi också en, vi hoppas på att det här ska kunna vara starten på den uppföljningen som kan sen vidareutvecklas Så, ja Tack så mycket, då går vi över till Aaron GRS, hur ser det ut i Umeå, hur arbetar ni och hur länge har ni arbetat upp med att medska utsläppen hos er? Ja, man konsumtionsbaserar Ustapp är ju en central del i vårt klimatarbetet här i Umeå. Vi har i första och främst ett formellt mål som är politiskt antaget om att vi ska minska vårt klimatavsträck från konsumtion till 2 ton per person år senare 2040 och 1 ton per person år senare 2050, vilket är ju det som krävs för att inte eventyra vårt krisavtalet. Och som ni nämnde 2018 så varjade vi tillsammans med Erik på SCI att mäta och följa upp våra lokala klimatutsläpp kopplade till konsumtion här i Umeå och sen dess har vi arbetat väldigt aktivt på många olika fronter för att minska utsläpp, särskilt inom just de hotspots som vi identifierade kring mat, mobilitet, kläder och prylar. Vi har till exempel nyligen anställt två hållbarhetstrategor på vår upphandlingsavdelning som spelar en stor roll i att möjliggöra, driva med klimatsmarta upphandlingar, jobba med lokala reseranger av skolströck för att minska matsvinnet och kunna servera mer hållbart och klimatsmart mat Vi jobbar med kommunikation uppmuntra till mer hållbar konsumtion genom att sprida kunskap och lyfta inspirande exempel och vi jobbar för att skapa och sprida nya tjänster och lösningar för mer delning och cirkularitet i Umeå. Samtidigt som vi också måste jobba med fysisk planering för att främja gång, psykologi, trafik och kunna skapa mer hållbara mobilitetslastningar. Så det är lite axplock av allt som vi gör på många fronter. Tack så jättemycket. Då går vi över till Elvira Lanneborg i Kalmar kommun. Hur arbetar ni med att minska utsläppen från konsumtion idag? Ja, det är ju lite liknande som Aron beskriver härifrån nu och jag tror att de kunde jobba ganska mycket med de här frågorna vi tittar på. Transport och mobilitet är ju till exempel en stor fråga där man kan påverka medborgarna på ett personligt plan och det gör man ju dels genom att göra det lättare med infrastrukturen då, att det ska finnas kollektivtrafik och det ska finnas drivmedelstationer för förnivå till drivmedel till exempel och sådana saker. Men det handlar ju väldigt mycket om just det här med vända förändring och att man verkligen ser var kan en enskild individ göra och när man då gör det i många så kan det bli stor förändring. Samtidigt så är det ju en så jättestor utmaning att nå från våra 6 ton per person och åter ner till en hållbar nivå. Det är en väldigt lång resa vi ska göra så jag tycker man ska ha en spekt för det också men det händer väldigt mycket inom klimatsverig tycker jag och som sagt vad mobilitet är ju en stor del. Men vår konsumtion och det här tror jag vi behöver prata mycket mycket mer om våga gå in i de diskussionerna om vad vi spenderar våra personliga pengar även om vi som kommun inte kan styra det så kan vi ändå förklara kanske och visa på vad som är en slabbt uttryck lite bättre konsumtion som mer lägre koldioxidutsläpp men ändå kan vara kvalitativ såklart. Jätte mycket. Då har vi en annan fråga här. Hur ser ni på planen om Sveriges förslag till konsumtionsbaserade mål det ligger ett förslag nu från Sveriges regering som kommer att komma ut på det missom Naturvårdsverket nämnde här idag så vi börjar med Maria Ivansson. Ja, det är ju väldigt positivt att börja sätta mål och det är ju så någonstans man driver utvecklingen framåt att man har någonting att sikta emot och vi måste börja ta ansvar för alla utsläpp det gäller ju både på nationell och lokal och individuell nivå så ett nationellt mål är ju en väldigt viktig signal vi hoppas på att målet kommer vara en stadspunkt och sköpas efter hand men också att det kommer en ambitiös strategi till ett sånt här mål vi kan inte förlita oss bara på tekniska framsteg och att andra länder ska minska sina utsläpp utan det behövs en strategi som inkluderar cirkularitet och kvalitet och som visar vägen för de beteendeförändringar som behöver göras och flera av de förändringarna som behövs precis som välvira inne på det är ju sånt som skapar andra vinster i samhället till exempel att ersätta kortare bilresor med gång och cykel i bättre hälsa och att äta mer valgväxter och vegetariskt och grönsaker precis enligt viss mällsverkelsrekonventioner minskar både utsläppen och i bättre hälsa så att koppla samman de här olika samhällsmålan är också en viktig del i ett nationellt konsumtionsmål Tack så jättemycket Maria över till Aaron angående konsumtionsmålet som ligger på förslag från Sverige Jag kan bara instämma med alltså Maria så det är super positivt att vi har ett nationellt mål som betonar vikten av konsumtionsbaserade utsläpp det ser vi här också i Umeå vi vet att vi kommer inte upp några prisaptalet utan ett större fokus på just konsumtionsbaserade utsläpp så det är väldigt positivt och även bra för oss som har ett lokalt mål Det finns ett nationellt mål som vi hoppas kan bli ett draghjälp i arbetet mot en mer hållbar konsumtion Hej Elvira, vill du kommentera konsumtionsmålet Jag håller naturligtvis med det jag tycker är viktigt är att man försöker hålla den här dialogen och debatten i en positiv anda som sagt var att det ska bli de utsläppsminskningar som vi strävar efter de ger bättre livskvalitet de ger en högre hälsa de ska bidra till trivsal och social integration till exempel och sådana saker så att vi verkligen tänker hela hållbarhetsperspektivet när vi genomför dem annars tror jag att man riskerar att hamna i en polarisering kanske mellan områden där man säger bättre än den här området och ni är sämre Alla områden måste jobba i samma riktning så att säga och det finns mycket att göra oavsett om vi har ett område med höga inkomster eller om vi har ett med lägre inkomster så är det lika viktigt att alla är med och hela den här helhetsbilden tycker jag är viktigt att få fram i konsumtionsmål Tack så jättemycket Elvira Nu tror jag att vi hinner med en kvart över nu. Vi har en fråga kvar skulle jag säga till panelen och eventuellt om det fortfarande finns frågor från publiken så ställ dem gärna nu i den här chatten Hur tänker ni att verktyget kan vara stöd i ett arbete då konsumtionskompassen som ni har sett presenterats idag och vad specifikt känner ni att ni tycker att det verkar är ni mest intresserade av utifrån era lite mer lokala perspektiv Vi kan börja med Aaron den här gången från Umeå Ja, tack Ylva Ja men lite som jag nämnde förut så tror jag att kanske en av de största fördelarna med konsumtionskompassen är att vi har ett mer omfattande verktyg att sätta att följa upp och mäta vår lokala konsumtionsbaserade utsläpp och särskilt jämfört med det som gör det i 2018 med konsumtionsvanen och under sökningen Vi fick ganska grov data om konsumtionsbaserade utsläpp som var lite svårt att jämföra med andra städer och svårt att jämföra med nationell data Nu kan vi göra det vilket är en stor fördel och även att kunna summa in på kostnummernivån ger oss en ökad och bättre möjlighet att ta fram mer riktade insatser för att främja håvare konsumtion så två fördelar som jag ser där med verktyget i Ivansson Hur ser du i ett annat perspektiv som du ansvarar för många olika kommuner Men vad tror du de skulle tycka var mest spännande med konsumtionskompassen och kanske mest användbart Så att säga en sak Jag tycker det finns flera väldigt intressanta delar Men såklart att gråstan en sig på kostnummernivå och olika sektorer eller som man kan se är ju spännande, så jag tror att det här kommer att vara ett superbra underlag som jag sade inledningsvis både att ge en tydlighet och att öka trovärdigheten i kommunernas arbete men också för medborgare att kanske trycka på sin kommun lite grann att se hur man, där man kan se hur man ligger till helt enkelt så många användningssområden Tack så jättemycket Elvira Vad tror du dina medarbetare och kommuninvånare tycker var det mest spännande med här eller är mest spännande med här verktyget Jag tror att mänskligheten är sådan att det första man vill göra det är att gå in och se hur ser det ut för mitt kostnummerområde där jag bor Jag tror att det första man vill göra är att det lockar just att det blir lite mer personligt när man har det här visat Det tror jag dina, men det som jag gillar med det här allra mest egentligen det är ju att här får man både ett komplicerat verktyg, väldigt mycket data om man går in i exellfilen så kan man gråta ner sig som vi sa, hur mycket som helst på olika detaljnivåer och komma ner i olika delmoment av de här kategorierna men det man också har är den här kartfunktionen som förenklar istället som visar med sammanfattningsvis hur det ser ut och där man snabbt och enkelt kan se om jag byter parameter från transporter till livsmedel till exempel eller jag hoppar vidare till hälsa hur att förändras de här kartbilderna och det tror jag också är väldigt bra så här kombinerar vi det komplicerade och enkla av samma bild egentligen då samma uppsättningdata Tack så jättemycket då har vi en väldigt spännande fråga här från publiken bra och fint verktyg, jag funderar lite kring om ni tillsammans med Kalmar och kommun diskuterar hur detta kan driva en förändring det finns trodde mycket data och vi vet att redan att konsumtionen måste ner hur hjälper den analys jag skulle vilja gå tillbaks till Katarina där för en liten snabb kommentar eftersom du har jobbat med det här ganska lång tid under mer än 15 år Tack Tack för en jättebra fråga Ja Vi skulle gärna vilja jobba vidare med kommunerna för att förstå verkligen på vilket sätt vi skulle kunna vara ett fortsatt stöd i det här arbetet men jag tycker nog att Elvira, Aron och Maria har varit inne på det redan just att genom de här data nu så får kommunerna ganska bra verktyg för att använda som i sin dialog med hushållen på lokal nivå och jag kan tänka mig att man kan behöva jobba strategiskt med de olika konsumtionsområdena Tittar vi på transporter till exempel så är det ju ett tydligt exempel då att här kan man ju se i kompassen vilka postnummerområden som använder kör mest bil har mest utsläpp från bil och där blir kompassen ett bra stöd för att förstå kanske då i dialog med hushållen vad kan vi som kommun verka för tillsammans med er för att få er att åka kollektivt i större utsträckning till exempel så ja jag vill gärna bjuda in Aron och Elvira och Maria och också kommentera på den frågan Ja, vi kan börja med Aron Varsågod Jag tänker att jag har inte hunnit verkligen utforska laktivt sen det just lanserats Jag håller med det som Katarina sa sista att jag tittar på de skillnaderna som finns mellan olika postnummer blir såhär intressant Varför finns det tre gånger så höga utsläpp kopplade till transporter i vissa postnummer jämfört med andra är det liksom bara läget där eller andra faktorer som spelar roll så att titta på dessa faktorer blir extra intressant och kommer hjälpa oss att ta fram de här riktade insatser som kan hjälpa oss kanske förstå varför det finns så olika konsumtionsmanstren i olika satsdelar Hej, Elvira Ja, men jag tycker också att de manar verkligen till diskussion och dialog Det märkte vi när vi tittade på det här i ett lite tvärsektuell grupp att säga med representanter från olika enheter och olika kompetenser att man vill in och förstå mer av de här skillnaderna inom kommunen Man vill veta varför vi har nästan tre ton lägre konsumtion i vissa områden än vad vi har i de som konsumerar mest så liksom att det är uppmuntra till en samverkan mellan olika kompetenser just den sociala hållbarheten och den ekologiska hållbarheten och hur det hänger i hov att vi får en ökad förståelse så det tycker jag att man får med det här verktyget och om man också använder det på det sättet att man bjuder in fler i dialogen om klimat och miljö än de som är experter på det här området att man låter andra personer med andra glasögon också komma och titta och se hur de tolkar de här katerna och de här siffrorna och då kommer man längre Tack så mycket Över till Maria Ivansson som får slutordet här innan vi är på väg och avslutar seminariet med Fedra som är vad vi har gått igenom idag och lanseringen av klimat konsumtionskompassen Maria, varsågod Jag har inte så mycket mer klokt att tillägga jag tycker att det har sats här redan men att främja en dialog med medborgare kanske framför allt superviktigt och där på ett väldigt konstruktivt aktuer man kan komma långt med hjälp av verktyget i den dialogen Tack så mycket Tack så mycket Ilva Några sista ålder från mig Jag tyckte det var jättespännande att se hur utsläppen ser ut i olika städer i Sverige Tack så mycket Katarina Amavobi Framför allt vad jag ska fundera på lite är hur utsläppen är relaterad och hur utsläppen ser ut i olika städer i Sverige så tack så mycket Katarina Amavobi för presentationen som Maria sa det Jag tyckte det var väldigt imponerande Framförallt vad jag ska fundera på lite är hur utsläppen är relaterad till inkomsten i olika städer som jag ser det är att beteendeförändringar ska vara jätteviktig för att skapa klimatneutrala städer så inte bara investeringar i effektivisering och assets eftersom det finns en stor möjlighet för att ha lockins i transition pathways som om vi ser till 2045 Jag tackar gärna alla medverkare idag för diskussionen Det har varit jätteintressant för att förstå ansikten av alla och se hur ni använder vertiket och vad vi kan göra för att lita i framtiden Så för oss vad är nästa inte bara för oss poessi men lite för alla Så idag lanserar EU-kommissionen den listan av den 100 europeiska städer som ska vara med i climate city contracts Jag hoppas självklart att några av den svenska städer som har lika i ansökang är med och hjälpa Europa för att skapa ett klimatneutralt Europa Det finns självklart städer som ska inte vara med Vi har 290 kommuner här i Sverige så om Europa har bara ett hundret som ska vara med har vi ett hundernit i redan som är inte med i här i Sverige Men jag tycker att konversationen om konsumtonsbaserad utsläpp är så viktig och vi behöver lyfta upp mallet i alla städer Jag pratade med Vibe series Sverige strategisk invagonsprogram om halvbara städer Och sen har jag sagt att jobba gärna med alla 200 nittik kommuner i Sverige Ibland annat för att utveckla klimatfärdplan men också visar helt praktiskt vad klimatfärdplaner ska kosta Jag tycker att det är en jättebra fråga för alla som vill jobba med klimatomställning och så anpassning Men så, vi på S&B stöder Vibe series och Netzeo series det är den europeisk konsortsium som jobba med den hundret klimatneutrala städer på europeisk nivå Och som Katarina berättade har vi några idéer för långsiktig arbete med verktyget Så, vi samarbetar gärna vidare så hör gärna av er Tack så mycket för att ni delade idag