 Gjertelig velkommen til webinar om studiør ved Universitetet i Agder. I dag skal vi gi deg alt av informasjon som du trenger om lektorutdanningen. Mitt namn er Cecilia Mark og jeg er studieleder. Jeg er Heide Vessene Olsen og jeg er studieveileder. Dette webinare vil være i ca. 30 minutter. Dere skal få høre fra noen nyutanalektorer hvordan de synes yrke er. Så skal vi ta en prat med lektorstudenten Snorre som vil fortelle hvordan det er studeret på UIA. Så vil vi gi der informasjon om hvordan studiet byggd opp og hva som kreves for å komme inn. Under hele webinare vil kommentarfelte under å være bemannet. Og der sitter du, Vessene Meij. Det jeg gjør er kjempe til å svare på det du lurer på under veis og i etterkant. Hvis du ser webinare på opptak på uia.no sin nettside, så kan du å ta kontakt med Vessene Meij på studieprogram siden så finner du informasjon hvordan du kan gjøre det. Og vi skal å vise dere en lenge, litt senere. Du kan åbruke vår juni Bødy. Han heter Mattias og han er da på en chat i forhold til at UIA-studenter kan svare på spørsmål som dere som vurderer å søke lurer på. Det første vi har lyst til at dere skal få vite litt mer om det er hvordan det er å jobbe som lektor. Og vi har derfor spurt noen av våre tidligere studenter om hva de tenker å myrke sitt. Vi har spurt dem. Hva gjør en lektor? Hva er dine ansvarsområder? Og hva gjør jobben din meningsfull? Se her. Mitt navn er Røyner. Jeg har tatt lektorutdanningen med UIA, med fagende matematik og fysikk. Siden deltid har jeg forelist fysikk på universitetet et år, og så har jeg jobben som lærer videre å smule i tre år. Nå for tiden har jeg fagende RN, fysikk 1, fysikk 2, og så har jeg litt alt for å få en levmaktivitet. Og det i det bære er egentlig å gjøre mitt for at det i det bære er litt morsomt å skole i hvert år. Det største del i jobben er nettopp det å undervise. Det å undervise, det i det bære er planlegge undervisning, planlegge året, hvordan året skal gjennomføres på undervisningsfronten. Det er planlegge hvor mye tid hver del skal ta, ikke sant. Lager bloderinger, rette bloderinger og morsommestådelen. Det å stå foran klassen og undervise. Eller det å sette elever i gang med oppgave og aktiviteter i infølgenvisningen. Det er morsommestådelen i jobben, nettopp det sosiale, med sosiale deler. Det å veksle virke med eleverne og veksle virke med andre lærer. Og siden dette er så på sosialt yrke får vi møte så mange mennesker, både ungdommer og kolleger. Og kolleger som har veldig mye forskjellige kompetanse og mange forskjellige fag. Så blir denne jobben er en veldig dynamisk jobb, altså. Ingen dag er lik til trods for at ukeplanene ser veldig lik ut, som blir hver timer i lik. Og hver dag i jobb blir det i lik, og det er noen morsommeste delen av jobben. Her er på jobben min på en av de videregående skolan i Ahtor. Her underviser jeg i Norsk, en av minste Norsk bestund i forberedene. Man er for elever som en norsk kortbutig på hjertesvars. Jeg heter Hane, og jeg jobber på en videregående skole, lyft utenfor Oslo. Her er kontaktlejrer for en klasse på VG1, og så underviser jeg engelsk i tre forskjellige klasser. Ansvars undervåndelsen lærer jeg. Rent formelt er det å gjenn for undervisningen, drive damning og sette berbering. Så liker det elever med vittne mål, og det er klaren for livet i skolen. Men så er det dette med at det lærere ikke er sosialt yrke. Vi skal ikke søre med maskiner gjennom et annet system, det er det der mennesker i jobbenet. Så jeg anser noe til største ansvars om å dø til en ære, og det er lett å dø og være med mennesker. Snak med eleverne, hva hennes til eleverens følelser. Køld med eleverne, har gøy med eleverne, har ufarge samtandre, og gi oss selv. Og rett og slett prøve og ska på god stemning, det er noe viktigere at det å være lære med oss. Rett og slett være med mennesker. Ansvarsområdet mitt er først og fremst å planlegge og gjennom for undervisningen. I tillegg så kommer det både udgjelingtabeg og oppfølging og enkeltereve i samarbeid med hjemme og andre omstandse. Man udarbeider øvendele undervisningsplanet sammen med kollegaer som skal fungere på lang sikkerhet. Jeg tror at det er verdens mest varierende yrke. Jeg står i klasserommet og underviser. Jeg sitter og planlegger mange spennende prosjekter og timer. Jeg går i møte, men mange ulike mennesker er tilbered i en time med kollegaene mine, planlegger samme den. Ikke minst får jeg være masse sammen med elever mine. Alt dette skjer jo gjerne på en og samme dag, hver eneste dag. Så i denne jobben går man aldri å se på fokka og vente på at man skal gå igjen. Det er vanskelig å peke på noen distinkte faktor som gjør det som vi gjør i det enskelde. Men det er ikke noe som kineser litt ekstremt. For min del er det å kunne ta del i læreprosessen til eleverne. Det er veldig menneskeligst. Helt for at de kanskje ikke har hørt om et fenomen eller hørt området, til at de skjønner det skikkelig. Til at eleverne sitter der og sier, det er sånn det fungerer, det er derfor det er noe i det du er der. Det er en god følelse å se at du nå har kjønt det. Og så er det å se eleverne utvikle seg igjen i åren ved at vi er på vidningens skole. Fordi de kommer rett fra ungenskolen, til at de er kjelt på rammen til å være voksne menneskeligere når de frakker her igjen. Og det er noe med å kunne se den prosesen og ta del i den prosesen som er veldig menneskeligst. Det som gjør min jobb mindingsfull er enkelt av greit eleverne. Det å se eleverne vokse både fargelig og sosialt samtidig som man som nærere mulig er til å få de besøk enn når man er interessert forfor, det er mindingsfullt for meg. Noe av det som gjør at en jobbene er følelsen mindingsfull, det å være kreativ og det å utforske nye tema og tillengelsen i kunnskap, det er en stor del av jobben. Og at det var så mye rommet for kreativitet og fantasi i lærerikken, det er i stekket før jeg startet med denne. Noe annet som gjør det veldig mye endingsfullt er at du har veldig tett kontakt med andre mennesker, og du er jo faktisk med å forme framtid til denne eleverne. Og den tanken kan vi inn og mellom være litt strammende, men når du gjør ting å føle at det faktisk funker, så er jo akkurat det det som er alle mest givende. Så lurer dere sikkert på hvordan det er å være student hos oss. Og med oss her i studio, så er vi så heldige å ha lektrostudent Snorre. Så Snorre, fortell hvorfor valgte du lektrostudiet? Altså som veldig mange andre, så var jeg jo usikker på hva jeg skulle gjøre etter videreåndet. Men siden jeg alltid har vært interessert i samfunnsfag og historie, som er de to fagene jeg har forluttet meg i, og alltid har hatt lyst til å jobbe med mennesker og være glad i å formidle kunnskapet og lære bort til andre, så fant jeg egentlig ut at lektrostudet var midt i blinken for meg. Så etter litt om og med enn og litt tenking, så falte jeg ned på det. Så bra! Det er vi glad for. Ja, det er det jeg. Og hva vil du si at du lærer om på studio? Nei, før det første, så lærer du om de to fagene man velger selv, for man kan velge hvilke fag man har lyst til å fordype seg i. Da velger man et årstudium, og så velger man et fag man skriver master i. Og for meg så er det samfunnsfag og historie, historie som jeg skriver master i. Man kan også velge matematikk og norsk og mange andre fag. Og da lærer man jo om de fagene. Og på den andre delen, da lærer du pedagogikk og det å undervise i de fagene på videregående eller ungdomsskolen. Specielt gjennom det har du pedagogikk-undvisning på UA, men også har vi praksis som er hvert eneste år, uten om femte og siste året. Da man skriver master, så da blir man utblassert på en skole i eller rundt krisensand, og så skal man undervise i de fagene. Og det er jo utrolig lærik, det er det mest lærik i hele studiet egentlig. Ja, så det å være i praksis, det er nyttig. Absolutt. Der får man jo på en måte, en ting er å lære teorien, og en annen ting er å ta det ut i praksis, da faktisk i brukten. Så det er jo det man får lære seg å lære hirke, faktisk, er da. Hva vil du si at du liker og best? Er det praksis eller hva vil du si da på studiet? Det er veldig egentlig på praksisen. Det er utrolig gøy, altså man finner jo fort ut da, når man er der om det er riktig studivalg da, om det er riktig yrkesvalg da å bli lektor. Så det er jo en del som faller av da på praksisen. Det er jo en eilisak, hvis man finner ut at det ikke er veien å gå. Men for min del så synes jeg det var utrolig gøy fra første gangen. Så det er nok i praksisen jeg liker all beste av med studiet. Det er det mest lærik i hvert fall. Det vil jeg tro. Så bra. Jeg vet jo at du har vært på studentutveksling. Hvor var du og hvordan synes du det var? Nei, jeg var i Kamborsa i 6 uker i 2020, for et år siden. Og da var jeg i praksis på en lærer-skole i Kamborsa. Og det var utrolig lærerikt. Det er absolutt morsomst det jeg har gjort i studiet i tiden. Og da lærer du utrolig mye, spesielt med tanke på at i Kamborsa er de ferreste eleverne og pratet engelsk. Så vi måtte jo unnevisse med tolk. Og det var jo lærerikt, i seg selv en utfordring. Og i tillegg, så jeg som unneviser i historie- og samfundsfag, jeg er vant til å se historien og samfunnet fra et norsk perspektiv som alle vi i Norge er. Men der måtte man jo på en måte tilpasse seg deres kultur og deres perspektiv. Og innsett at de ser ikke ting alt og på samme måte som det vi gjør. Så det å klare å tilpasse seg på den måten, det kan også overføres til norske skolen. For man får jo ulike elever med ulike forutsetninger for å lære seg de ulike fagene. Og så levere fra ulike kulturer. Så det å klare å tilpasse seg, og klare å sette seg på en måte inn i elevernes, hvordan de forstår best. Det var jo utrolig lærerikt. Også var vi ikke på skolen hele tiden, og vi var nærmest, vi hadde jo en del fritid. Så det å bare... Vi fikk jo noen helger, da vi kunne reise litt i landet. Å oppleve en helt annen kultur og et helt annet land. Det var også utrolig gøy. Så for alle, for noen tidligere lektorsundter, så ville jeg anbefale det veldig veldig hant. Det kommer jeg aldri til å glemme. Det er skjønnere, og det bringer meg litt sånn videre i forhold til, for nå snakker du litt om det du opplevde der. Og miljø på en måte også, som du fikk være litt en del av. Hva vil du si om studiemiljøet på UIA? Hvordan er det å være student på UIA? Jeg synes det er veldig godt studiemiljøet her på UIA. Kristiansandet er jo ikke verdens største by, og det tror jeg er litt fordelaktet for studentmiljøet. Det har byer som Bergen og Oslo, som er mye mye større. Og da blir man kanskje mer spretta som studenter, men her så bor på måte alle studenter ganske samlet. På en ganske liten grafisk område. Og jeg føler at det bidrager til å skabe på en måte tettere knyttet studentmiljøet. Og så er det jo masse ulike tilbud for studenter med ulike interesser. Det er ulike kulturtilbud, så det er vel kor og folk som liker å drimme kunstneriske ting. Jeg kan melde seg inn i ulike organisasjoner for det, og så er det jo studentidrett. Jeg selv er med på fotbollaget, og det har jeg hatt veldig mye gløde, både fysisk og sosialt. Så det er et veldig godt studenttilbud for å få et godt sosialt liv. Jeg føler at det er et ganske inkluderende studentmiljøet. Det er noe for en veld. Man trenger ikke å passe inn i en bestemt bosta for å trives der i Kristiansand som student. Så bra. Det er at det er noe for alle. Det er kjempeviktig. Er du flyttet til Kristiansand, eller er du fra Ongorde? Nei, jeg er fra Bærum. Så jeg er flyttet til Kristiansand. Det blir noe fem år siden. Etter et år i militæret, så jeg hadde jo vært litt hjemmene fra det. Men selvfølgelig, når man kommer i militæret, så er det jo veldig lagt opp. Alt er lagt opp. Du får mat, og alle rutiner på en måte er lagt opp. Så det å flytte hjemmene fra for seg selv, sånn ordentlig sønstendig forskjøng. Jeg er jo en stor overgang. Men det hjelper jo spesielt av hvis man klarer å skaffe seg et godt sosialt miljø. Det fungererte bra på UR. Ja, jeg følte at det fungererte veldig bra. Det er enkelt å bra faddruke alt muligt. Føres veldig bra ut. Tusen takk, Snorre, for at du kunne bli med oss og dele litt av din erfaring som student. Yes, bare Yle. Og lykke til med inspurten på Mastrokavn. Takk så. Da skal jeg fortelle dere litt mer om hvordan studiet er byggd opp, og hva som kreves for å komme inn. Lektorutdanningen, det er en utdanning for deg som har lyst til å være lærere på ungdomsdrinne eller videregående skole. Og det er en femårig utdanning, og den gir da undervisningskompetanse i to fag. Etter fagene, de tar du på masternivå, mens det andre faget utgjør en årsenhet på 60 studiepoeng. På Yle tilbyer vi en veldig fleksibel elektorutdanning. Hos oss kan du velge å kombinere fag som du ønsker. Og det snakker jo vår student Snorre, og noe om at han hadde fått lov til. Og her ser dere å ha en oversikt over hvilke fag vi tilbyr. Vi tilbyr nordisk, engelsk, historie, religion, matematikk, samfunnskunskap, idrett, tysk, fransk, spansk og naturfag. Og så ser dere at noen fag står med fetskrift, og det betyr at det gir du da kan ta som masterfag. Og her ser dere studiemodellen vår. Det er sånn som utdanningen er byggd opp. Og hvis vi begynner nedenifra, så ser dere at det første året så tar dere en årsenhet i et fag. Og da går dere faktisk samme studenter som ikke nødvendigvis skal bli elektorør, men som tar det samme faget. Men i løpet av det året så får dere da to uker praksis i ungdomskolen på høsten og på våren. Så, det andre året så tar dere et annet fag, og igjen så skal dere ha to uker praksis på videregående høst og våre. I løpet av disse to året her så har vi jo noe som vi kaller for for profesionsfaglige samlinger, og de handler liksom spesielt om hvordan det er å være lærer og hva som er nyttig å vite noe om særlig med tanke på at dere skal ut i praksis. Når vi kommer da til det tredje studieåret, så skal dere ha profesionsfag, og det betyr pedagogikk og fagdidaktikk og praksis. Da skal dere åre ut i praksis på ungdomskolen i seks uker. Så på våren ser dere tilbake igjen til det faget som dere har vært å fordype der i til å bli dere smaste fag. Og her er det å skrive en bacheloroppgave denne våren. Så høsten de fjære året fortsetter dere å fordype dere i faget, og her er det også mulig med studentutveksling at dere studerer et halvt år i et annet land. Når vi kommer da til våren så er det tilbake å ta mer profesionsfag, altså pedagogikk og fagdidaktikk, og nå er det seks syk og praksis i videregående skole. Og det er denne våren det er da mulig å ha praksis i utlandet, sånn som Snorra har gjort i Kamborsa. På det femte året er det masteroppgaven det dreier seg om, og da er det metodoplæring og det å skrive masteroppgaven. På dette bilde her ser dere at studenten har vært å gå videre og fordype seg i sitt andre fag. Det er faget som han eller hod begynte på det andre året. Mens på dette bilde så ser dere at fordypningen er det første faget som ble valgt. Når det gjelder opptagskrav så er det generell studiekompetanse som gjelder, og man må ha minimum 35 studiepoeng eller skolepoeng. Gjennomsnittskarakteren i norsk den må være på tre, og i matematikk må den være på fire. For realfag så gjelder det årene om egne realfagskrav, de kan dere lese mer om på hjemmesiden vår. Og så har vi årene ombefalte forkunskaper i språkfag og i drett som dere kan lese mer om der. Så gå gjerne inn på siavar.ua.no-lerer og lese mer ingående om opptagskrav og oppbyggning av studiet. Så før vi avslutter, så har vi lyst til å ta dere med inn i et litt spesielt og gøy rom, som dere nok da blir bedre kjent med hvis dere blir lektorstudent hos oss. Se her. Hei og velkommen til undervisningsverste. Dette er rommet for deg som går en av lærerutdanningen her på YAA. Ja, rommet er fylte med teknologi for dagens og morgendagens skole og barnager. Rommet det skal bidra til å gjøre deg bedre rusta til å komme ut i den jobben du skal ut i når du er ferdig ut av meg, enten det er som lærer eller som barnagleder. Hentikten med rommet er å legge til rettig for kreativitet, nye arbeidsmåter og samarbeid. Genom å kombinere det analoge og det digitale, vil du som student for muligheten til å prøve ut arbeidsmåter som blir mer og mer vanlig i barnehaget og skoler. I undervisningsverstedet er vi fem dyktige lærerstudenter som viser deg rundt i rommet. Vi hjelper deg med den teknologien vi har, og vil prøve så godt vi kan å inspirere dette til å bruke dette i skolen og i barnehaget. I tillegg så er vi også aktive på både Facebook og Snapchat, så følg oss gjerne der. Kom og bli inspirert du også. Undervisningsverstedet finner du i byg 46 i tredje etasje. Info-booking finner du under videoen. Vi gleder oss veldig til å møte akkurat du. Så ta tur inn i noen der. Som vi sa inledningsvis, så kommer vi til å være tilgjengelig for spørsmål videre i kommentarfeltet. Så der kan bare fortsette med å stille spørsmål hvis dere har noen nå. Ellers kan dere åge inn på hjemmesiden vår, og her finner der muligheten til å chatte med en student. Her ser dere Mathias, som er lektorstudent hos oss. Skulle du komme på noe i etterkant av presentasjon eller imorgen eller frem mod 15. april, så kan dere ta kontakt med meg på lupost.ua.no, og da svarer dere på det du lurer på. Og som sagt, så finner dere også mye informasjon på hjemmesiden vår. Så der kan dere lese hvis dere lurer på ting, og så ta kontakt selvfølgelig hvis dere er nå. Så da gjennstår det egentlig bare å ønske dere lykke til med valget. Og søke gjernelektorutdanning inn 15. april.