 Då, som mina vänner, då är det dags att samla ihop oss. Då ska vi be om några av era reflektioner kring detta. Vem vill börja? Nu är det ingen glass längre, för nu är ni så uppvärmda. Varsågod. Magnus Enel och jag är lite föredätting inom näringsliv och lite allt möjligt. Jag arbetar fortfarande idag på KTH och då jobbar jag med affärsnyttan av det här med miljö- och hållbarhetsarbetet. Det är något som jag har försökt att få igenom ute på företagen där jag jobbat under 30 år ungefär. Man har inte förstått det. De senaste 3-4-5 åren börjar det komma in. Där företagsledningarna, ledningsgrupperna, högre chefer, affärsnyttar och idag. Och det är ju bland annat för att vi har börjat plocka bort det där ordet inte. Allt det där man inte får göra för det kommer att gå åt bip-svängen. Nu får man reda på istället vad man kan göra för att det ska. Utmaningen är plocka bort inte. Det använder man inte när man uppfostrar hundar och katter och barn och liknande. Det ska vi inte göra när vi uppfostrar våra ledare heller att förstå hållbarhetsarbetet. Och det kommer in och pratar vi affärsnyttar. Då förstår alla och en var även ut hemma i familjehemmet. Så det är en utmaning att vi är inne i det. Det finns med att göra, men vi var inte inne i det på innan 2000. Det har hänt mycket på hållbarhet som rådbete. Jag vet att du har jobbat också mycket med hållbarhet i frågan på hög nivå. Är det ett bra tips att man inte ska säga inte? Det är säkert, förallt håller jag med om att man måste hitta goda exempel som visar på vinstprojekt eller affärsnyttar precis som du säger. Jag brukar ta upp ett exempel själv som har jag för 25 år sen när SEA har ett stort klårutsläpp upp i Sundsvall. Med ordentliga miljöeffekter. Det har varit mycket omskrivet om det där och då var det några unga personer som kom på att man skulle göra bruna kaffefilter, sällan för vita kaffefilter. Man hade inget klår i den processen. De här personerna fick nästan totalmarknadsandel väldigt snabbt. De anspelade på att folk tyckte att klår inte var någon bra. Och så kunde man lika gärna bruga kaffebrunafilter som vita filter. Det här är ett exempel på hur man använder hållbarhetsfrågor eller miljöfrågor på ett sätt som gör det lönsamt i produkten. Sådana exempel är väldigt viktigt på att man kan påvisa. Jag ska kunna fylla på med också min bransch då, gamla bransch. Det är ju att medierna har också ett uppdrag som man fortfarande är lite dålig på. Nämligen att förmedla de goda exemplen eller just detta. Det finns en lönsamhet också i hållbarhet och det finns ett uttryck som börjar användas i medievärlden nu. Men som förmodligen inte har något så många av er och det kallas för konstruktiv journalistik som man har ju granskande journalistik kan man ha sagt att det är liksom grunduppdraget för medier. Men det finns också ett uppdrag som allt mer i den tid vi lever i. Borde nästan tycker jag själv jämställas med granskningen och det är konstruktiv journalistik. Och den handlar om det här att lyfta goda exempel, använd forskning, vad överhuvudtaget aktiv på att se, vad finns det för lösningar på de problem som vi brottas med. Och ibland ser jag det här. Det finns en bok skriven inte på svenska utan vad danska det är. Danska Public Service nyhetschefen som skrev och jag vet ju att den har i alla fall spritt till alla medarbetare på E-kott. Journalister brukar ju säga så här när man säger att nu jag vet själv som journalist man kom till chefen och så vill man lyfta fram ett gott exempel och då fick man höra sig här. Men vänta nu, vi tittar inte på det som fungerar här, att titta på det som inte fungerar. För det är det som samhället behöver göra någonting åt. Men det var då säger jag. Det var då. Ja, men alltså vi lever i en ny värld och i den nya världen så jag och några till än så länge tycker att det finns också ett uppdrag att vara konstruktiv och var med och hitta lösningarna. Eller åtminstone förmedla lösningarna betydligt mer än vad man gör. Om det blir något genomslag för den här konstruktiva journalistiken idag är det ju mycket icke-konstruktiv journalistik också. Är det inte det? Varsågod. Jag heter Susie Kvart och jag vill ta upp en av mina käpphästan. Eftersom en utmaning för hållbarhetsarbete är föråldrad lagstiftning. Till exempel svenska aktiebolagslag är konstruerad efter en tid när man inte tänker som vi gör idag. Jag har i många olika sammanhang försökt tala om att till exempel aktiebolagens vinstsyfte som ju är helt överordnad. Allt annat är inte kompatibel med de krav vi har. Som styrelse måste du hela tiden alltid tänka på vinsten och allt annat är i strid mot ditt uppdrag. Till exempel i hållbarhetsarbete. Du kan inte göra saker om det står i strid med vinstsyftet. Så där går det helt bort. Om man läser HOK-domen, vilket jag rovar att man är för att jag ska leda ett möt om en vecka om detta. Så framgår det att vinstsyftet är en anledning till att styrelserna blir frikända. Därför att de agerade med vinstsyftet, det var inte ena orsaken, men detta tas upp som en väldigt viktig beståndsdel. Med andra ord, väldigt mycket av lagstiftning är inte i takt med tiden och det tror jag det politiska systemet har lite svårt att ta till sig. Peter vad säger du om det? Vi behöver ändra aktiebolagslagen. Ja, två saker. För det första tror jag det blir säkert skäl att hitta överaktiebolagslagen vad gäller vinstfrågan. På andra sidan tror jag att det är så att hållbarhetsarbete är väl kompatibelt med vinst på lång sikt. Så att inte hantera hållbarhetsfrågan skulle man också kunna säga vad i stidna aktiebolagslagen. Så att det gäller hur man definierar vinst och på vilken tidshorisont man ser det så att jag ser inte det som något specifikt som hinder för hållbarhetsarbete det kan jag säga. Fler reflektioner. Du får sätta på mikrofonen. Jag gillar att vara lite krass där. Kristina du kan säkert svara på en fråga som är vad pensumet, jag vet ju vad pensumet för en journalist var för 10-15 år sedan. Jag hörde några av dem spelar vi som två artiklar, researchartiklar per månad. Idag ser pensumet helt annorlunda ut och en politisk position är samma sak. Är det rimligt för oss att politiker och journalister och medier med det produktionstryck som finns kan göra ett annorlunda jobb än det som görs? Jag tycker att vi ska resonera om det. Det är ena som är min ena fråga. Den andra frågan är att vi som är gamla i gamet vet ju att från början så ser man att varumärket uppstår i leveransen. När varumärket uppstår i leveransen då är hållbarhetsfrågorna en del i det hela grejen. Volvo Spilar har högre kvalitet om kunde få ner utsläppen hyfsat från början. Idag är varumärken nånting som produceras på en enskild enhet som oftast är totalt frikopplad ifrån själva världsverksamheten. Det här är också såna frågor som vi behöver adressera. Vad blir konsekvensen av det? Ska vi börja med den här frågan kring arbetsbelastning Christina, vad säger du? Det har ju förändrats väldigt mycket för journalister och medier branschen. Ja, det är ju ingen tvekan. Det kan ju jag, även om jag inte är mitt inne i det nu så har jag barn som är journalister. Och det är ett helt annat tempo om man generaliserar. Och dessutom så att en nyhetsjournalist i dag ska, som är på en tidning, eller på SD. Så ska man göra så radio, tv, man ska skriva, man ska vara på Facebook, man ska twittra. Och det är klart att det går lite utöver kvaliteten. Det är ett sätt att svara. Annars är det också att jag tycker nog att de flera av de traditionella stora medierna är medvetna om det här och försöker också att göra både den snabba och den här mer grävande, eller om jag nu säger konstruktiva journalistik, alltså den som får ta längre tid. Och att man är på ledarsidan, inte ledarsidan, det blev felord. På ansvarig utgivar sidan kan jag säga då. Så är man mycket medveten om de här problemen. Men som läget är idag så själva nyhetsjournalistiken, den har jag svårt att se att de kan ändra utan det. Och det blir också så att det är en viss typ av journalister som söker sig till den här journalistiken, som tycker om orkar kan göra alla de här olika distributionssätten på ungefär samma tid som man gjorde en grej. Vad säger du om Petrus Reflecona, att det blir svårt för politikerna när medier jobbar som de gör? Ja, men på ett sätt kan jag hålla med. På andra sidan kan jag tycka att du var lite försiktig kan man säga. Så finns det idag ändå ett antal program där man också är medvetna om att det krävs mer tid. Jag tycker själva att det ska bli väldigt spännande att se hur kommer den här valrörelsen att se ut. Och de jag känner så här varnat för gör inga tramsprogram. Folk vill inte ha tramsprogram kring politiska frågor. Oavsett ålder tycker jag att man hör när man pratar vad vill du ha av medierna i en valsammanhang. Men det är klart att det kan man göra mer. Men om du tänker också att gå bara fem år tillbaka du hade ingen USA-podd från radion, hade ingen EU-podd, miljöpodd. Svenska daglade tar den egen också miljöklimatutgåva. Så jag skulle nog säga att skulle vi verkligen göra en granskning och studie av det här så tror han att man skulle visa att du får mer. Men du måste vara aktiv själv och du måste ha tiden. Du har propramme valrörelse Kristina så säger du att journalisterna måste hålla i sig för att inte göra skräppprogram och så där. Jag pratade med den socialdemokraternas tidigare valledare John Darsson häromdagen och han sa att det är komplett omöjligt att sätta in politiker av alla färger på ett konstruktivt sätt för att det går inte. Det blir ju hela poängen att det ska vara. Jag tror att det där är fel. Jag tror att man kan vara mycket mer renyancerad i vilken typ av program man gör. Du ville haka på där. Tack Torbjörn. En fundering. Vi talar mycket om Sverige och vad Sverige kan göra men vi lever i en allt mer internationaliserad värld. Några frågor och funderingar från er. Kan Sverige ge regering, företag, media. Vi kan inte leva isolerat. Vi är ju en del av en internationell miljö. Vi sköts över av informationen och nyheter från olika delar av olika kanaler. Företagen. Det finns ju forskare att säga att vi kanske finns risk att ägandet blir mer internationellt eller utlandsberoende. Vad kan vi leda och på vilket sätt går det? Vad är risker och sannolikheten för Sverige om det är förutom att leda på den här hållbarhetsresan? Kan och bör Sverige ta tätan, Peter? Jättesvår fråga. Jag håller ibland ett föredrag som heter den svenska affärsmodellen. Den handlar om att när någon gång på slutet i borten av talet så byter Sverige affärsmodell från att börja ett totalt agrarsamhälle till att bli en industriell nation som satsar på kunskap och så vidare. Den resan har lett till ett unikt välstånd för inte bara Sverige utan även svenskamnrabiska länderna. Det finns inget som tyder på att den affärsmodellen håller på och krakulerar, utan i den mening tycker jag att Sverige kan göra annat än andra. Vi ska försöka hitta tjänster och varoproduktion som handlar om högt kompetensinnehåll. Andra länder får göra bulkvar som har låt kompetensinnehåll. Här kan Sverige verkligen göra skillnad och i den här högteknologiska processernas spela i hållbarhetsfrågan tror jag med större och större roll i framtiden också. Så här tror jag att Sverige verkligen kan göra ett eget avtryck. Vi tar en kort fråga till och sen ska vi runda av här. Det är mer än en kommentar. Sverige har världens möjlighet och i och med att det är val i år också. Nästa mandatperiod är 2018 till 2022. År 2022 är halvvägs i Agenda 2030 och också halvvägs till 2030 sen Paris-Altalet. Dessutom är det 50 års jubileum sen världens första FN-konferens om hållbarutveckling hölls i Stockholm 1972. Nu har vi mandatperioden. Tänk om vi kan få alla politiska partier att ta in Agenda 2030 och komma så långt som det bara går till 2022. Och så kör vi Stockholm plus 50 då. Hur ska vi göra då? Ska vi fatta en massa beslut eller ska vi undvika det? Vi får nästan låta det. Det var en kommentar. Eller förslag. Not att avsluta på. Kristina Juttersdag och Peter Norman, stort tack för att ni var med. Då, mina herrar Johan och Håkan, välkomna tillbaka på scenen så ska vi runda av här. Har vi en handmick kan vi ge till er. Nu har ingen av er någon mic, men det kanske går ändå. Vi kan ta den där. Den är på. Johan, då får du första frågan. Vad tycker du om dagen? Jag tycker den här dagen har varit väldigt intressant. Den har belyst de här frågorna på ett annat sätt än vad vi ofta gör. Ofta lyssnar man på vad olika aktörer håller på om det gäller Agenda 2030 och ledarskap. Här har vi, tycker jag, fått väldigt personliga reflektioner. Vi har delat med sig av erfarenheter, kunskaper, synvinklar och inte backat ifrån att provocera. Inte provoceras, utan tvärtom. Verkligen vill jag förstå upp diskussionen. Med personligen så tog jag till, men nu har man pratat till personligt också. Inte minst vad du sa, Kristina, det här med att våga säga upp, säger jag som jag gjorde det själv. Jag har funderat mycket på varför gjorde jag det och många frågor. Varför gjorde du det? Det känner man. När man antingen kanske säger att det här är för mycket, eller man känner att nu har man gjort det man kan här. Vi behöver kanske fler ledare som vågar göra det. Därför har man dagpajor av ett skäl och vi har alla möjliga saker. Då får vi ett byte. Ledarskap handlar mycket om byten att få in nya energi och människor. Det har faktiskt kommit fram mycket här. Jag känner mig starkt av den. Tack Kristina. Jag har också sagt upp mig från SVT en gång i tiden. Det är en kick, det måste jag säga. Det är en kick. Fantastiskt, Håkan. Vad har du för reflektion kring förmiddagen? Ja, funkar det här? Det tror jag nog. Jag tycker att den här typen av seminarier ger en annan typ av dimension, tycker jag, till de vanliga diskussioner vi har som blir ofta ganska sakliga och vetenskapliga. Vi får in det av kött och blod och vilka vi är som ledare och som man gjorde i min inning är också att leda på alla nivåer. Även om det är ledningen på den högsta nivån som sätter ett stort avtryck så är det inte så att det är bara högsta ledningen som... Korrosion, till exempel. Det kan bara fixas uppifrån, och därför är det så svårt. Men här pratar vi nånting och därför tycker jag det är jätteintressant att få den här typen av extradimension av kött och blod. Jag tänker på det här också med vem som standard och vem som går. Jag tänkte på det också, att om man inte når fram så kan man gå. Jag tror du var inne på det. En icke fram, en topp tung ledning går därifrån. Men den som då har krasket går därifrån. Det blir lite jävla moment 22 för mig. Just den personen som har det krasket kanske borde stanna och fortsätta nöta med den här ledningen. Det är frågan om vilken fas man är och vem man är. För vi är dessutom väldigt olika som ledare och vi måste dra nytta av som de krafter och styrkor vi har. En balansgång direkt. För bara en sak till också. Jättekort. Om vi pratar just om en fram som heter bottentunga ledare och så vidare. Vi måste bara djupa i vad är det för incitamentsystem? Vad är det för premieringssystem eller vad är det för någonting vi premierar i vårt samhälle i dag? Det är det som vi måste bara djupa i. Vad är det som ger den typen av feedback, återkoppling, uppskattning som faktiskt gör att vi vill vara den typen av ledare? Det är nästa del. Det är diskussionen på nästa seminarium. Det är väldigt kort. Vad är era roll här framåt forskningsorganisationen? Den här rollen som forskningen har att bidra med kunskap och min fakta och vad det är som hjälper till i den politiska samhälleliga debatten. Men man kan också vara mer proaktivt och som jag har sett den organisationen som ändå lätt i sex år så har det varit en del samarbeten som har varit speciellt intressanta. Dels faktiskt med dramatern och riksdjaterna på att gå ut och jobba med helt andra kretsar och helt nya intryck. Men det som också Axel var inne på tidigare nämligen att jobba med svåra sektorer. Vi har ju valt att jobba med stådindustrin och ha diskussioner med gruvnäring, cement och så vidare och det är inte de näringar som normalt kanske ses som de mest miljövänliga och just därför så tycker vi att det här är så spännande. Så jag tror att forskningens roll apropå bara när det gäller gruvindustrin många är väldigt kritiska till varför ska det jobba med gruvindustrin? Ja, hela omställningen bygger på material. Det är viktigt att våga ta de diskussionerna. Det som är viktigt är det transparans att veta vad man går in i förformen av samarbete och att våga ta diskussioner och känna av att den man ger sig kast med faktiskt också är öppen för förändring och det kan man känna av ganska snabbt. Så jag tror att forskningens roll är väldigt viktig också som en medlare i samhället framöver. Håkan. Det är lite av samma sak igen till vi har valåret som är jätteviktigt. Supermiljöåret 2020 väldigt mycket ska hända på det globala planet. Så det ligger precis rätt i tiden nu för oss och jag tror precis som Johan inne på också det här med, för vi jobbar också med branscher som är definitivt långt ifrån hållbarhet men man faktiskt på vissa håll vill driva det vidare till exempel inom klädbranschen inom företag som HMOK och så vidare. Men vi kan säkert vara ännu mer modiga i det arbetet och riskera mer, sticka ut hakan mer och vara både pådrivare och kunna kliva av också när det behövs då. Avslutningsvis så får ni den här godmorgonvärlden enkla frågan. Beslut eller handling Johan? Beslut som leder till godhandling. Det är svårt att säga emot det Håkan men du får sista ordet. Ja men då säga handling då. Stort tack för idag och stort tack också till er som var här. Tack så mycket. Mia, det är ingen som tackar dig men jag vet ju att det är ganska mycket jobb att vara moderater också och att kunna leda samtalpositet som verkligen ger kvalitet efter tanke. Och du är väldigt väldigt duktig på det så att vi måste också bet och tacka från organisatorerna sida. Och du är en viktig person i det här samtalet i Sverige. Så varmt tack för att du har varit med här idag. Tack så mycket. Tack så mycket för de fina orden Nu ska vi äta lunch tillsammans och det serveras på samma ställe som kaffet så välkomna upp och fortsätta diskussionen.