 Szóval akkor be is mutatnám a mai beszélgetésnek a részvevőit. Sajnos egy lány részvevőélet vala beszélgetésnek, aki nem tudott eljönni. Sajnos a gender arány az nem a jeljó. Csak fiúk vagyunk itt. És hát kezdenim akkor a legkésőbb jövővel. Jajom, oké. Szóval Móró Levente, aki hát egyrészt kutató, tudott kutató a Turku Egyetemem, Pies Dizik. És hát sok cikket is letett már az asztalra ebben a témában. És nem kutatóként, pedig talán onnan ismerhetitek, hogy a dátkettő nevű Sajhelb csoportot, ártam csökkentő szolgáltatást, ő alapította illetve ő az egyik oszlopos tagja, amely különfére fesztiválókon és hát elektronikus tánzanei rendezvényeken nyújt ártam csökkentő szolgáltatásokon. Például legutóbb a Boom fesztiválón is volt, akkor elről is remélem nekünk beszélni ma. Aztán itt van velünk Szigeti Balázs, aki hát a Dragiport Rema most egy új blogunk a Doze of Science, egyen tudományos cikket szoktunk publikálni angolul, ennek ő a szárkeztője szerzője. És hát egyébként elméleti fizikus, aki a Imperial Collegeben diplomázott, majd utána pedig a Zedimbórój egyetemen neurobiológiaiával foglalkozott, és végül, de nem utolsó sorval Manko Gábor, aki psihológus, és az érdeklődésit, fő érdeklődési területen az transzpenszványis psihológia, és jelenleg pedig ha joltam, akkor gyakorlnak klinikaipszihológus, a jelölt bacsánat klinikaipszihológus. Jól mondtam, jól mondtam. És hát mind a hármal, illetve mégis engem bele értve elérdeklődünk a Széledelikus szerek kiránt, mert elég régi óta, szakmai szempontból is, és hát azért is így válogattuk össze a részől őket mal, mert nem ilyen nagy ágyúkat akartunk mal elhívni, hogy akik, hát aztán nem tudtam, ezt ki mondhatjuk, tehát nem olyan embereket, akik már ki ilyen gurulnak számítanak ezzel, mert nem ki mondottam, fiatal kutatókat szeretünk volna beszélgetni, arról, hogy ők mér választották ezt a területet, mi az, ami őket érdekli ebben a területben, és hogy lehetják ennek a kutatási területnek a kihívás, hajét milyen izgalmas új trendek vannak. És hát hajótól mind a hármam voltatok múlt héten, ezt a most hétvégén prágában, ahol egy konferencia volt a Széledelikus szerekkel, Bion Psychedelic Szímű konferencia, és hát erről is szeretném majd megkérdezni őket, hogy számoljanak be, hogy mik a legújabb trendek ezen a területem. Az első kérdésem az aszhozzátok, hogy egy kicsit mondjátok el azt, hogy miért érdekel bennetek ezzel az a terület, szakmai szempontból, hogyan kezdtetek ezzel foglalkozni, mi inspirát benneteket ebben, és ha van ezzel kapcsatos munkátok, kutatási projektetek, akkor ezt is mondjátok el nekünk. Köszönöm szépen. A megkívást és szeretettel üdvözlök mindenkit a nagyon-nagyon szép számunk közönséget, amiből természetesen az az első konkluzió, hogy legközelebb, vagy legalább 150 fős kapacitású helyet fogunk az ilyen hasonló események számára kibérelni. Hasonló események igen is lesznek itt már, akik sajnos kénytelnek voltak elmenni a zsúfolt ság miatt, azoknak már egy próbáltam vigaszként bedomni, hogy ezt novemberbe valószínűleg megismételjük ezt az eseményt, illetve van a multidisziplinári stársoságabb szihedelikumok kutatásaért nevű egyesületünk, amivel előadás sorozatokat csináltunk, már korábban is kettő részes volt a sorozat, ha jól emlékszem, de hogy mindenképpen ezt megszeretnénk ismételni, tehát új előadókkal, vagy is esélyesen be fog indulni ez az előadás sorozat most az összel, és akkor akár ezt a kis filmet még egyszer levetíthetjük az Amsterdami konferencián a petjáigáltal készített a kis rövid dokumentumfilmet, mert nagyon jól bemutatja a jelenlegi helyzetet. Ez a Amsterdami konferenci, ahol Bazsival és Gáborral szintén ott voltunk, mint hogy a Prága én is a múlt hétvégén, ez egy nagyon jó átfogó képet adott az egész szakterületről, hiszen az usából is érkeztek szépszámbala a csúcskutatók. A Prága-i konferencial effektíve ugyan ez volt csak Prágában, ugyan azokkal a kutatókkal, de ott is jól bandáztunk végül is, és igen, tehát hogy az egészet így elkezdve, személyesen én a tudatkutatással foglalkozom, és azon belül a módosult tudatállapotokkal, hát ez ugye a megszokott settingbe, a állomkutatás, hipnóziskutatás, és a többi és én a hipnózis, illetve a hallucinációk révén, a hallucinogén szereken keresztül, hát a psihedelikumokat választottam, mint a speciális érdeklődési területem. Ezen belül van egy elég jó nevű publikációnk, ez a psihonautákról szól, ezt 5 éve írtuk, és ennek elég sok hivatkozás van rám, azt hiszem körülbelül 30, ami elég jó hivatkozás mennyiségnek számít, és ezen keresztül elkezdtem járni a psihedelikus konferenciákra, most össze is számoltam, hogy ezzel szemem a 14. volt így az elmúlt 12 évben. Ez ahhoz kapcsolódik, hogy a psihedelikus kutatásnak egy nagy reneszánsza lett most az elmúlt, hát körülbelül 5-10 évben, mert előttem lehet, hogy ezt tudjátok már, de hát a körülbelül a 60-as évek vége, a jönes évek elejé óta be voltak tiltva, azok a szerek, amik a lehetőleg érdekesebb módosult tudatállapotokat tudják előidézni, illetve amikkel nagyon érdekes kutatásokat lehet végezni. Szerintem kifogunk térni majd úgy is a beszélgetés során arra, hogy milyen szerek, de itt azért a filmben is belettek mutatva. Itt az a hédott a jelenlévők közül a gáborű, a terápiás alkalmazások irányába orientálódik, a Bazsia neurobiológiat, illetve azt a megközelítést képviseli. Hát jó magam inkább a fenomenológia és a, például, a spirituális élmények, vagy pedig a droghasználó közösségek témájában kutakodom. Mit mondjuk meg? Jó, akkor átadom Bazsino, amikor? Először én is köszön tenni szeretnék mindenkit, aki eljött ma este ide. Peti Montén egy kicsit más uton érkeztem ez a témához. Én fizikát tanultam eredetélyek, és aztán átmentem neurobiológiaera piárdézni. És konkrétan a sziedélikus szerekkel, ahogy nekem az érdeklődés elkezett irántuk, hogy a 60-as évek híres amerikai psziológusa Timothy Leary, kügyen a hippimozgalmat vezette, ő neki volt a kelégi, ő neki az egyik könyvében nagyon erősen a mellett érvel, hogy a tudat kutatáshoz milyen hasznos szerek lesznek az LSD, a gomba, meg ezek a különböző psziédelikus szerek, és ugye ennek az körülbelül a logikáj, hogy ezekkel ilyen nagyon erős, módosú tudatállapotokat tudunk elérni, és hogy ezáltal egy fajta betegkintés elentenek, hogy hogyan működik az agyunk. Most már ezért egy jó pár évén is mozgok ebben a témában, és most már ezzel jövöl skeptikusabb vagyok ezzel az állásponttal kapcsolatba. Itt sok olyan nagy mondat hangzott el, hogy az LSD az lesz a tudat kutatásnak, ami a biológianak a mikroszkópoltnak, a csillagászatnak a távcső. Hát ennyire közelsem bizonyult hasznosnak ezen az alapkutatási szinten. Az egyik dolog, amit én ki szeretnék elmelni, és majd aztán szerintem ebben máshol is bele fogunk menni, de hogy ezen a psziédellikus reneszánszón, ami mozgailik, és elsősorban az alkalmazásról szól, tehát hogy hogyan tudjuk ezt psioterapiában használni, hogy különböző mentális betegségeket, hogy így is erről majd a gábor fog bőveben tudni beszélni. Tehát ez az egyik irány. A másik az meg inkább ez a neurobiológiai, ahol ezeket a szereket, az alag megértésére próbáljuk használni. Ennek is abszolút van most egy ilyen reneszánsza, egyre több laborban használják, de azért ez a mostani felemdül, és ez szerintem elsősorban annak köszönhető, hogy psziológusok, psziáterek tudják a klinikai vizsgáltokon keresztül bizonyítani, hogy ezek sokkal hatékonyabb, mint a psziátrajeban használsz klasszikus jót szerek. Ami a saját kutatásaimat ületi, én a metilindióxymetanfetaminnal az az MDMA-val foglalkozok, ami a klasszikus X-ázi tabletáknak a ható anyaga. Amit tudni kell az MDMA-ról, hogy ez tőenképpen egy serotonerkikus neurotokszicitást okoz, ami bonyultnak hánkszik, de igazából csak annyit jelent, hogy tudja károsítani olyan idek sajteteket, amelyek szerotoninnal kommunikálnak egymással. És ennek egy eléggé jelentős írodalma van ezek többen ilyen 80-90-es években, vagy inkább 90-es 2000-es években keltkezett tanulmányok, amelyek hozzá is árultak ahhoz, hogy tiltott legyen ma ez a szer. És amit meg tudunk mutatni ezzel kapcsolatban, amiről most fogunk leadni egy publikációt, hogy a jelenleg a tudományos írodalom az nagyon ilyen extrém fogyasztókkal foglalkozik. Tehát a jelenlegi tudományos kutatások leginkább olyanokkal foglalkozni, akik ha vonta a két-három alkalomal, két-három meki tablettát dobnak be. Úgyhogy isten van valaki ilyesmi, akik ebben a adagolásban vallanak, mindenféle kében azt jelvassanam, hogy próbálj meg egy kicsit lejeptek erni, mert ez nagyon-nagyon magasnak számít. A különböző különböző különböző, nagyon-nagyon magasnak számít. Szóval, amit ciket most lefunk adni, az tulajdonképpen ezeket a klasszikus publikációkat próbálja meg megszáfoni, azon keresztül, hogy igaz, hogy létezik ez a káros hatása az MDM-ának, de ez csak akkor lép fel, vagy csak akkor bizonyított ez a hatás, hogy ha nagyon-nagyon magas adagokkal dolgozik. Vagy nagyon-nagyon fogyasztó, nagyon sokat fogyaszt. Köszönjük, Bazsi. Gábor. Üdvözök, én is mindenkit, aki eljött és hallgatt minket. Ahogy mondták itt előttem, engem inkább a terápiás része érdekel, de mondd el már, hogy egyetemen találkoztam vele, viszont ott igazából drogprevenciós egészségfejlesztést tanultam, ahol az ártalan csökkentés része mondjuk az megfogott. És ezen az idő alatt partiszervizes kettő és a kékpontban, szóval így terepmunkában is találkoztam olyan esetekkel, akik nyilván beszámoltak azokról, hogy milyen hatás mehanizmus zajlik leben nőkéletvel. Megláttam már ott is egyetem során a terápiás jelentőségé. Majd utána kutakottam a témában és miután rájöttem, hogy ez nem egy elvetélt hülye ötlet, hogy ezzel terápiás dolgot lehet csinálni, mert attól függetlenül, hogy beledtild van, mégis rengeteg tanolmány születet. Inletve ugye előbbukkantak újra a tudományos emberek és kutatók, akik előhozták ezeket az anyagokat, mint terápiás megfontolásból, így én is úgy éreztem, hogy jó, akkor még jobban belevetem ebbe a témába magam és elkezdtem érdeklődnöbb szívedelikus asztisztált terápia iránt, ami azt jelent igazából, hogy nem ez az anyag, ami folymatosan, nem egy szívedelikumot adnak folymatosan egy illetőnek, szóval ez nem azt jelenti, hogy úgy szert kiváltja a szívedelikum, hanem van egy folytatnak egy terápiát és a terápia közbe beszúrnak olyan session-öket, amikor szívedelikummal egy élményt kalb az illető, ezt az élményt integráják, és itt például tud olyan mére menni, hogyha el van akadva az illető, hogy utána a terápia az csak pozitív irányba tud például menni. Azért mondom, hogy csak, mert ugye rengeteg olyan storit lehet hallani, hogy valakinek rossz élményeg volt, bepánikolt, előjöttek bizonyos mentális betegségek, az én tapasszalatom illetve, amit én tudok, és látok és hallok, az áltába mindig abból adódott, hogy vagy magára hagyták az illetőt, vagy nem volt ott egy olyan ember, akiben megbízik, nem volt ott egy olyan ember, akiben az bizalmát tudja hejezni, és aki egy stabilitás, egy vonatkoztatási pont a trip alatt, és hát igen, magára hagyottság, az pánikot tud gerjeszteni, és utána meg elkezdő, ugye a psiledelikummal trivásztatni, hogy ugye ő ez rossz, hogy ehhez soha többet, mert hogy ez nálu is mit okozott, abba lehet, hogy nem gondol bele, hogy igazából ez egy kinyitott, egy bizonyos ajtót, amivel lehetett volna dolgozni, csak hogy ő bement megrémült, és ez mind benne volt, amit egyébként ki lehet oldani. Több ieneset is volt, egyébként a parte-szervizeskedés közben, valóhoz ártam csökkent, és erről is szól, hogy tudatos használatot hirdelt, hogy ha már csinálja az ember, akkor tudja, hogy mit csinális, ahogy például a fejlődést okozom magának. Köszi szépen. Kicsit akkor beszéltek nekünk arról, hogy most voltatok éppen prágában egy ilyen konferencián, mik voltak így a főtémák, és volt esetleg olyan izgalmas új beszámolott tudkutatásról, amiről esetleg beszámolottok nekünk. Igen, hát nagyon sokféle előadás volt mindkét konferencián. Szerintem felett, kicsit a tudományosabbról, meg a kevésbé tudományosabbról. A kevésbé tudományos az itt jelen esetben azokat a dolgokat jelenti, amik inkább kulturálisan, vagy társadalmilag, vagy van mi hasonló ilyen soft-módokon kapcsolódnak a psihedellikumokhoz. Én egy kicsit visszanyulnék még így az elméleti keretekhez, mert ez a kategorizálás, vagy ilyesmihoz talán jobban rávilágít, hogy milyen témák vannak lehetségesen egy ilyen konferencián. Aztán egyrésze az nem emberkutatás, hanem akár sejt szintű kutatás, vagy állat kísérletek. Hát ezek átlából lehetségesek voltak mindeddig, ami nem volt lehetséges az emberkutatást, hát hogy élő egészséges emberi alanyoknak kísérleti környezetben szereket adni. A sejtkutatásból tudunk bizonyos mechanizmusokat, hogy hogyan hát egy bizonyos szeregy bizonyos bersül működésre, az állat kísérletek azok, hát ez persze kérdéses, hogy mennyire model lezik az emberi szervezetbe bejutó szereket, viszont az emberkísérletek nél, egyrészt az hatott arra, hogy most egyenre ne szánsz van, hogy a 60-as évek végén lállított kísérletek óta nagyon sokat fejlődött a kutatási technológia. A régi kísérleteket, egyébként is a kísérleti módszerek is fejlődtek, tehát manapság, hogy egy magára adó, tudós az azért, ha csinál egy kísérlet sorozatott akkor ott ad egy ható anyagot plusz egy másik kontrolcsoportnak valamilyen placebót, illetve kettős vagy kísérlet szokott lenni, ami azt jelent, hogy se az alany nem tudja, hogy ő most rendes cuccot kapott-e, vagy pedig valami kamót, illetve a maga a kutató vagy az, aki evalúálja az alanyokat, azt is tudja, hogy az alany mit kapott-ott, tehát ezek ilyen új standardek lettek az óta, illetve nagyon sokat fejlődött az az a PET-eljárás, illetve az FMRI, ezek típikuson át a 80-os, 90-os évek óta vannak, de tehát a 2000-es évek elejeúta iszonyatosan megnőtt a zadi képalkotó eljárásos kísérleteknek a száma ezeket nagyon ismerhetitek, és mert persze minden reklámba, a médiába benne van, amikor csinálnak valamilyen szép kísérletek, és akkor egy nagyon szép színes képek lesznek a zadi felvillam, meg világébb pirossa a kékkels a többivel ezt itt a basi már említette is, hogy azért van egy kis skepticizmus ez irántát, hogy nem minden ilyen azt jelent, hogy most volt egy szörnyű nagy áttörési a kutatásban, de az biztos, hogy ezt a lukat, ezt mindenképpen be kell tömni az informát, tehát a tudásban, ami ad kellett kezett, hogy egyszerűen nem volt lehetőség emberekkel kísérletezni. Most az elmúlt néhány évben, például Londonban lehetséges lett emberekkel LSD és psilcibim kísérleteket csinálni, úgyhogy közbe berakják őket az FMRI scannerbe, különböző feladatokat adnak, illetve csak azt nézik, hogy egyáltalán mit csinál az adjukban a bizonyos hatuanyag, ami szintén fontos az a paciensekkel való kísérletezés. Egyrészt, persze gyógyítása cél, talán ez a legfontosabb cél, itt már lehet, hogy például a posttraumatikus stressz vetegségnek a kezelésére, például háborus veteránokba, vagy például szexuális erőszak áldozatávávált embereknél ez egy ilyen támogatott terápia ennek az eredményét, például ismértették a konferencián, illetve van egy olyan alkalmozás, amit hát nem legyógyításnak hívni, mert nem fog meggyógyulni tőle a paciens, ez az úgynevezett hospice alkalmozás, ami jelenti, hogy a végső stádiómba lévő vetegeknél egy egy megtámogatott szihedelikus utazás után ők jobban el tudják fogadni azt a tény, hogy hát ők meg fognak halni illetve ez hozzá segítőket, hogy jobban feldolgozzák az egész életüket, és akkor való, hogy ez az egész halldoklási folyamat ez való, hogy minőségibbé legyen téve a számokra. Ezt a hospice alkalmozás, ez jelenlegis folyamatosan használnak például hozzá. Vannak egy kicsit kapcsolódó dolgok erről is szó volt a konferencián például a ketamin, amit hát a múszágogul átlában lónyoktatóként ismerünk, viszont ez egy nagyon nagy felfedezés volt, amit az elmúlt 50 éve egyik legnagyobb áttörésének tekintenek a depresszió kezelésében, hogy a ketamin az egy ilyen egyalkalmas terápiával nagyon jelentősen tudja vannak az állapotát, akik olyan mészorongásban vannak, vagy voltak, hogy azt más motszerekkel, más gyódszeres motszerekkel vagy egyéb terápiával nem lehetett gyógyítani, úgyhogy ezt például egy ilyen új kapcsolódó dolgok. És akkor a szóv dolgok, amik előfordulnak a konferencián, azok például ezek a sámános dolgok, tehát hogy a hodjan teszítőnkre mondjuk az ajaholszka turizmus a délamerikai közeget, illetve az egész dolgok, hogy mennyire autentikus így ez a sámános gyógyítás, van egy csomó persze lehúzásítom, hogy a gringók elmennek aztán valaki úgy néz ki, mintha sámán lenni, és akkor ott különböző kókler terápiákat rájuk nyomnak jelentők, füzetnek érte persze. Tehát, hogy nagyon sokféle kultúrális vetület is van ebbe az egészben. Ja, Bazsi. Emi az aktualitások a téleti, a szerintem fontos kéremelni, hogy Dolmember 29-i kell valószínűleg, nagyon fontos nap lesz a sziedelikus gyógyásza a történelmében, mert az nap Washington D.C.ben fog összeülni az FDA-s, az a food and drug administration az usában, akik szabályozák azt, hogy milyen anyagokból lehet gyógyszert csinálni, és ezen a találkozóna mepszel egy Association for Psychedelic Studies, akik vezetik ezeket a kísérleteket, ők találkozni fognak, és együtt meg fogják vizsgálni, hogy az úgynyezet második fázisú klinikai vizsgálatok során, milyen hatékonynak bizonyulta az MDMA. Amit itt fontos kéremelni az MDMA-t, tehát konkrétan ebben a kísérlet sorozatban, erre a PTSD-re, tehát a posttraumatikus stressz syndromeára alkalmazák, és azért nagyon-nagyon fontos, és szerintem ez egy nagyon okos és jó stratégiai lépés volt a mepsztől, mert rengedtegen jönnek vissza különböző, kösak közelkeleti háborújéból, és jelenleg ott tartunk, hogy több a háborúból hazatért veterenlet öngyilkors, mint a hányan magána a hasztéren hallnak meg. És akkor nyilván valóan itt ezeknek a szencsítlen embereknek rendkívül nagy, tehát nemcsak a ez nemcsak az embereknek egy óriási megterhel, és aki ezeket, de ez egy jó iszonyatos anyagi költség is a társadalomnak, hiszen ezek többnyire fiatal emberek, mondjuk el mennek háborúba, ha az elének 21 évesen rokkantak lesznek, és akkor következő 60 évben a társadalomnak kell őket eltartsa. Úgyhogy ha már most, amik csak kifejezetten a veteránok ellátására körülbelül költség lesz, az ilyen 130 milliárd amerikai dollár. Tehát ez egy a iszonyatos összegisenek körülből a 40%-a az MTSD kezelés. És amit fontos kément, hogy a PTSD betegeknek, hát 40-60%-a az ellenáll a mai modern kezeléseknek. És akkor itt jön kébben az MDMA, amelyet szintén akamaznak a PTSD-nek a kezelésére, és hát ezeknél, amik egyelőre adatók kiszívá vagy azok a vizsgáltok, amik leszárultak azok alapján az MDMA terápia, az én jóval-jóval hogy szinten a GALBOR kiemelte és ez fontos, de még egyszer meg szeretném említeni, hogy amely egy ilyen nagyon fontos különbség, klasszikus, psziátrai kezelés és a psziédelikus terápia között, ha mindig valaki prozakot szedt, hogy valamilyen más standard antidepressen, és akkor össz mindennal be fogja szedni. Itt ezzel szemben egy ilyen MDMA terápián áll, mindössze egy-két-három alkalomról beszélünk. Ami szerintem egy ilyen gyakori féreértés, de amit fontosnak érzek kiemelni, hogy a psziédelikus szerek igazából nem a farmakológián keresztül működnek. Tehát ha valaki lázas és bevesz lázcsülapitót, akkor ne tokezve el mellett filmet nézni, olvasni, teljesen mindegy, hogy mi a lázacsak kenni fog. A psziédelikus szereknél, amikor mondjuk, valaki bevesz MDMA-tere a PTSD-ra, senki nem az gondolja, hogy az olyan molekuláris változásokat fog beindíteni az agyba, amik ezt a PTSD-t nem, nem erről van szó, hanem hogy egy olyan pszi és állapotott terent az MDMA, amiben ők fel tudják dolgozni a trauma-t, de ez kell a paciensi is jönnek is aktivan rész-ben, rész kell venni-e ebben a folyamatban. Az MDMA-t angolul a love- meghagdragnak is hívják, tehát ez egyen nagyon szeretett teljes és egy ilyen pozitív biztos érzést ad, hogy az emberek ezért bulikon is nagyon szociálisak lesznek tőle, de ez arra is jó, hogy ha valakinek van valami olyan nagyon fájdalmas élménye, amit például a harshness-téren szerzett, akkor ezeket az emlékeket előt tudja hívni biztonságban. És a terápia után egy ilyen valamivel pozitív a bérzelmi azonosulása lesz az érményhez, tehát azt a nagyon negatív bérzelmi töltetet azt képes ez felül érni. Visszakanyarodjak a igen, tehát november 29-én lesz az MDMA-nak, a BTS-dére az átnézése, a jelenlegi adatoknak, és utána indulat a harmadik számú klinikai fázis, amit tulajdonképpen ugyanaz, mint a 2-es a sokkal több emberre lehet megvizsgálni, és hogyha minden jól megy, akkor a Zuseba 2021-re lehet gyógyszer az MDMA-ból. Ami még a prágai konferenciára, ugye az aktualitásokat, vagy amilyen konkrétált tekintése a vizsgálatoknak, tehát van a gyógyszerűk, hogy Jógyászhatom belül ez az MDMA-a, a BTS-dére, és ez messze az, ami a legelőrébb van, ebből lesz legelő, ha valamiből, akkor ebből lesz legelőször gyógyszer. És akkor emellett vannak még a másik egyen nagyon vonal, az a különböző varázs gombás kutatások, amelyek elsősorban a John Hopkins kórházba, vagy John Hopkins egyetemen, meg különböző Baltimore-i kórházakban zajlik, ez a Roland Griffiths amikai kutatónak a témája, és ezek azért még ilyen jóval kisebb létszemú kutatások, tehát itt még csak ilyen a legutósabb tanulmányúkba 36 fő volt, és itt inkább általánosan szorongást és különböző depresszív tünete együtteseket tartanak számon, de mire a varázs gombából adott esetbe ilyen beve egyótszer lehet, az azért még jóval hánc évon az MDMA-nál és ami még hozzá szeretnék gyorsan tenni, hogy amíg még így az LSD, ami egy ilyen nagy szívedelikus gyótszer, és kétség tánagy ezzel is vannak új kutatások, de sokkal kisebb számból, mint a gombával vagy az LSD-vel, nek elsősörben az az indoka, hogy az LSD-nek sokkal rosszabba sajtója, mint a többi szernek, meg amit fontos tudni, hogy a legtöbb ilyen halúcínogén szernek, tehát az ajávazka, az LSD a varázs gombá, ezeknek azért elégi hasonló a kutatások, de a gombának megvan az a hasznos tulajdonsága, hogy relatíve rövidegyen gombási élmény az ilyen 6-8 órát tart, mondjuk az LSD ezzel szemben inkább 12 órát, tehát a gomba egy ilyen rövidebb kompaktabb utazást ad, és tőnképpen egy rövidebb idő alatt megkapatja a paciens ugyanazta az élményt. Kábor? Egyébként ugye a postramotikus stresszindról van mellett, még a depresszió rintem az egy nagyon érdekes iránya itt te is mondtad, mert ugye a világon 350 millió ember szembe depresszióban, és ott is egy ilyen húsz százolék az, akik nem, akik rezisztánsek a hagyományos antidepresszás gyódszerekre, úgyhogy az még, az még egy nagyon érdekes iránya lesz a kutatásnak gáborta még, esetleg valamit a prágai konferenciáról. Mondjuk már edélyesok mindent elmondhatok, de talán akkor a soft röval, ami engem jobban érdeketnek a terápiás megközelítés lehet, hogy már olvasdátok az egyik, jó mondjuk, ez pont kutatás az Ego Disrosion, vagyis az Ego Szétesés, ez mindkettő az ajóhoz kánáléthap szilacibinnél is kimutatták aggyi képalkotásnál, hogy bizonyos Ego összetartó funkciók azok szétesnek annyos lehet, hogy rémisztően hangzék, igazából ez pont azért kell, hogy méret tudja menni az ember, és utána újra összetudja rakni azt a maniérnél küléleg óta például, ami ott volt szóval nagyon sok terápia arról szól, hogy találd meg önmagad és hogyha megtalálod önmagad, akkor utána hagyd, hogy kifejlődj, mert hogy a tecsi irált azot, mint a fának is a magia, tudja, hogy mi vé kell nőni, és hogy az gondoznot kell ne most tudod, hogy ele kell menni, sok mindent át kell törni, ami félelmetes lehet, ezek be bele kell menni, és ugyanis sok ajóhoz ka a szertartás a reggészeből illető, mert mondta, hogy hát igen, ő már belehalt, ezek a halálok ezek nem azt jelenti, hogy fizikailag meghalt, hanem belehalt valami be, ami utána feloldotta benna azt a blokkot, amivel utána sokkal jobban tudott működni. A érdekes volt számomra például arról hallani, amikor arról meséltek, hogy bizonyos, hát nem is tudom, hogy ezt hogy nevezik, hogy az óriási dózis gomban megevése 25 g-ot mondott az illető, de hát lehet, hogy őt már gyerekkora óta, egyébként a törstősben már erre nevelték. Hát érdekes és természetesen hozzá tett, hogy ezt nem javasolja a otthoni próbárása, nem javasolja mindenkinek, mert hogy ezzel viszont olyan mérem egy az ember, hogy már, mint az underboard, ott már lehet, hogy tényleg a poklok-poklát járja meg, és félelmetes is lehet. Úgyhogy a különböző adás, a mikrodózínk, azért néztem az illetőnek az arcát, aki előtte a sokról beszélt, hogy ő mit szólhatt a mikrodózínkról, de a mikrodózínkról is megvon a hatás, ez ugye azt jelenti, hogy olyan mennyiséget vezve az illető, akár húzamosabb ideig, napokon keresztül hónapig, amiben nem érzi a hatását, hanem tényleg egy küszebalatti mennyiség, csak hogy legyen, mert, hogy a tártérben működik ez a szer, és csak azt fogja iszelen, hogy nem szoronga annyira, vagy hogy jobba kedve, vagy hogy többen ergiája van, és hogy ezt napra a kitérjeszvel levezették, hogy melyik nap szakban, milyen pozitív hatással lehet. A még egy kicsit annyit a gyógyászati részénél, hogy sokszor ugye kiemelik a vizugalizát, a vízsent, a képeket, a különböző míztikus élményeket, nem feltétlenerő szól a gyógyulás. Főleg az a jó azkánál szokták mondani, és ott kifejezettem van egy olyan rész, amikor a belső fizikai tisztulásra mennek rá, vagy és, hogy hát ugye a hányás, a purgálás, ezt lehet mondani, mert hogy ténylegesen immunerősítő hatása van, rá kellene sejtek kett boostolja, ami azt jelenti, hogy az immun rendszer egy olyan löketet kap, ami ténylegesen képes meggyúgyítani betegségeken, szokták mondani törzseknél, hogy az csak mellég hatás, hogy most látsz el valamit vagy sem. Egy érdekes iboga előadás volt, ahol arról is szó volt pont ennek kapcsán jutott eszembe, hogy hogy először az illető kapvíziókat egyre többet, mert ugye azok a dolgok azok, amik kell dolgozni kell most, hogy ezek kell dolgozik, bele megy. És lehet, hogy még ott nem is érti, hogy most azok a képek mért jöttek, de belement, akkor egy idő után egyre kevesebb vízió jön, mert azokat tiszta ezt a magában szóval, már nem kell azokra fókuszálni, és lehet, hogy a végén már nem lát semmi vízió. Egyébként az széneig nagyon érdekes, amik talán egy dolgot nem említettünk, csak a filmben volt az addigció, ugye ez a téfi te ezeknek a szívedédékumaknak, ami a tiltoristára tették, mert hogy mennyire addigtív, vagy mennyire függőséget okoz, és hogy ezt nem szabad hagyni az embereknek. Úgyhogy volt egy listai is, hát kimutatták, hogy igazából, ugye a legális szerek azok a legaddigitívabbak, legnagyobb függőséget okoznak, az alkoholanikot én, psilocybín elejstél, ezek nagyon-nagyon csakésült, igazából nem okoznak a függőséget, és ahogy egy nagyon jó előadó mutatta, hogy mert az ajolszka nem okoz függőséget, akimár tudja, hogy a ajolszka fogyasztott már ajolszket és csak a szagát megérzi, hát ott minden van csak craving, csak az nincs, hogy most ezt kíványa, hogy ezt megígy a és hogy az ibogal leghatásosabb az addigcióban, hogy ténylegesen leszokján az illetőn, nagyon durva a heroin és opiat függőket szokta kezdve leszoktatni, de ugyanúgy már az említett John Hopkins a gyetemen, dohányzásol való leszoktatással és a gyereket érnek el. Elesdés lehet, de az Elesdé az tényleg, az tényleg hosszú hosszú folyamat, a psilocybint aztán miatt jobban szereti, mondjuk Svájcban azért az Elesdé terápiás része, az még amikor legalis volt, akkor ott még elég elég hát akkor még Elesdével csinálták ezt és én úgy tudom, hogy ott az volt például a terápiás vizsga, hogy egy nagytózisú vett be a vizsgázó beült egy bizonyos pózba kapott zenét, amit ugye szét vihette volna, és hogyha szét csúszott, akkor megbukott, mert ugye az bizonyíteni kell, hogy annyira annyi mindenen keresztülment, hogy már egy stabil self mag van benne, amivel hogyha ott lenne egy paciens, bármi történhető, nem csúszik szét, nem esik szét, meg tudja találtani a környezet és biztonságot ez egy nagyon fontos egyébként, hogy tényleg az egyik az a biztonság, hogy biztonságban írezze magát az illető a másik meg, hogy ott legyen valaki aki figyelre és én majd nem tudom, hogy lesz ilyen kérdés, de lehet, hogy lesz, vagy azért itt több ször mondták, hogy hozzáférhetőnek kell tenni az embereket ezekhez a szerekehez, ami valamilyen szinten igen, szóval, hogy persze legyen hozzáférhető, de én szeretném, hogyha megint abba a csapdába esnénk, hogy akkor hazavisz az illető receptre, és akkor megint iáról strip-eket kap, mert hogy nincs ott senki valami közbeszólt, nem olyan körülmények között csinált. És szerintem ezt legelőször az embereket, szak embereknek kell szocializálni, hogy ezt hogyan kell használni és utána már miután tudja azt a szert használni, akkor akár ott van is csinálhatja, de hát ez még a jövő, hogy mennyire távol, íreméljük, annyira nem. Egyébként az érdekes, hogy mindannyian említettétek ezt, hogy mennyire fontos az, hogy milyen környezetben és milyen hozzááállással fogyasztanak az emberek szereket, és így említettet, hogy legáliszszerek a legaddiktívabbak, azért az az is érdekes elmondani, hogy a dohányzás, a dohány az egyik legaddiktívabb szer, amit ismerünk, de hogy a dohánynak is azért a tradicionális használata dél-amerikában az teljesen más, mint amit itt mi ismerünk, hogy mennyük kiveszad a cigizsdobazból a előre megsodort cigit. Én például voltam, egyszer egy zelső jelen a jóhozka szertartás, amin voltam, ott így a sármán, ott a tenyer ember egy ilyen folyadékot, és akkor kereszt, hogy mi ez? Hát ez dohány. És akkor ilyen az kell felszívni az orodba, és hogy ez egy teljesen más formája a dohány fogyasztásának, mint amit itt a 21. százatban Európában elterjett. Egyébként itt a filmben is már petzegették azt a témát, hogy a gyógyszatifálasználásra a kapcsolatban, hogy a gyógyszaripar az igazából nem érdekelt abban, hogy ezek a szerekből tőskenyőzett gyógyszerek legyenek. Például ugye sokkal inkább megéri az, hogy naponta szethető antidepresztáns tablettágot állítson elő a gyógyszaripar, mint az, hogy ezekkel a szerekkel valaki akár hosszapterből is megszabaduljon ezek től a problémáktól. Erről ti mit gondoltok, hogy mennyire lesz, mennyire válhattnak valóban mainstream, tőrskenyvezett gyógyszerekki ezek a szerek. Ez valóban teljesen logikus, hogy üzleti alapokon nem érdemes nagy mennyiségű időt energiat erőforrásokat beleáldozni abban, hogy egy például olyan betegségekre, amik hát annyira nem világ méretűek, olyan okra egy ilyen egy-két alkalmas terápiásszereket kifejleszen egy gyógyszergyár. Ha jól emlékszem, hogy még a maps elnökének a rigdoblinnak az egyik beszédéblakor, kb. 100 millió dollárba kerül egy gyógyszergyáráltal fejlesztett szernek a kifejlesztése. Ebben benne van sok, mindenben, benne van az összes olyan szerés, amivel elkezdik a kis érleteket, azok nem vállnak be, mondjuk túl sok a mellékhatásuk, és ezt már mondjuk lett, hogy már az állat kis érletekbe kiderül illetve az olyanok, amit vissza kell hívni a piacról, miután mondjuk mák is tették őket a kereskedelmi forgalomba, tehát egy 100 millió dollár. Ha jól emlékszem, azért a maps próbál egy-hát egy vagy 10 millió dollárból összehozni egy MDM-át, mint Gyógyszert, amit itt említve lett a dohányzásról leszoktatással gomba segítségével, egy ilyen egy-két alkalmas terápia bár a psilocybínesetében az egy kicsit más, mert hát az egy természetesen előforduló hatu anyag, amit nem tud egyik gyógyszert gyársem magának leszabadalmaztatni, viszont ezt az érezt az egész például ezt a dohányzásról leszoktató psilocybínnal megtámogatott folyamatot is az érem, úgy kell elképzen, hogy benne be megyek aztán doki nyomas, hogy pár kalapot azt majd leteszem a cigit, hosszú psihoterapia, benne van az egyébként is, amit a terápiának az összes részetát, hogy nem tudom naplót kell lérni, meg kell fogalmazni, hogy valaki miért érez, kényszert, milyen helyzetbe a cigaretta iránt utána el kell képzelni, aktivan, hogy milyen jó lesz neki majd, hogyha nem dohányzik, és a többi, tehát ez egy nagyon részletes és hosszú terápia, és akkor ennek egy részeként van egy ilyen egy vagy két alkalmas psilocybínnal megtámogatott terápia, tehát nem igazából a hatóanyagról szól, hanem az egész támogatásról. Ez így esélyes lesz, hogy a mepsz az MDM-át kifejleszti valamikor, erről kitaláltak egy pár érdekes mehanizmus, pont ezért, hogy a gyódszergyárak tudják ilyen lehetetlenéteni a dolgot, van egy Norvég alapítvány, akik azt találták ki, Emma Sofia alapítványnak kívják, azt találták ki, hogy csináljunk a crowdfundingot, és a crowdfundingból fizessük ki egy gyódszergyárnak azt, hogy a gyódszergyár nagy mennyiségű MDM-át gyárt le, és ezt a MDM-ák utatók illetve az arra szoruló pátszénseknek a rendelkizésére bocsátja ingyen. Ez egy elég érdekes model, tehát itt az van, hogyha mindenkinek belead mondjuk egy eurót, akkor abból le lehet gyárt, mivel mennyiségű MDM-át, amiből mondjuk a pátszénsek is kaphatnak belőle. Ez egy egész új model, ez szerintem elég érdekes, és a jól illik ebbe a képbe, ami mostanában van, hogy különböző kutatási projektek crowdfunding alapon működnek. Még itt az előzőbből kimaradtam, mikor a terápiás alkalmozásokat nagyon szépen így összeszettük. Még van egy vonulat, ami nem lehet megemlítve ez a psilocybinnel végeznek a spiritualitás kutatásokat is, mert kiderült, hogy a psilocybin olyan mistikus élményekhez képest hozzájutatni a alanyokat, amit azok azok az életük ötlek fontosabb élményük között tartanak számon, és ezt most már ki lehet mutatva, hogy ez nem csak egy ilyen egyszeri élmény, hogy akkor következő héten egy nagyon van afterglow meg rajogás, meg minden hanem, ez egy ilyen több, mint egy évvel később biutánkövetés alkalmával és még mindig ezt mondták az alanyok, hogy ez nekik egy életre szóló, nagyon meghatározó élményük volt, ez nem alkalmazott kutatás, ez nem gyógyítás, hanem ezt csak igazából ez is én szóft dolog, hogy a spiritualitással foglalkozunk, ami azért a kemény tudomány számáról egy elég olyan kicsit vörös postul vagy, egy kétségbe vanható dolog, viszont a subjektív élmények azok nem kétségbe vanhatóak, hogy ha utánkövetéssel azt igazolni, hogy az egy bizonyos subjektív élmény, az okozott olyan életmódeli változásokat egy alanynak, hogy utána az élet vitele vagy az életminősége javult, akkor ez egy elég kemény tény. Szeretné valamit? Öhm, akkor először a gyógyszer gyárakról szerintem, abban nincsen, igazából semmilyen meglepül, hogy egy privát cég, egy gyógyszer cég, nem akar olyan tenni nagy pénzt, ami be nincsen, amiből aztán nem lesz neki, aztán a világon minden egyes cég, így működik, nem csak a gónoz gyógyszeripar. Ami inkább a probléma, az nem az, hogy ne lehetne összeszedni az MDM, tehát hogy ezekre a klinikai vizsgálatokra pénzt, hanem sokkal inkább ilyen szabályozási társadalmi kérdéseket vettődnek fel. Tehát például miért a maps-nak is rengeteget kellett küzdeni el, az egyszerűen az, hogy megkapja az egy ilyen rend, kívül hosszas húzavona volt, és így van abban reménykedik most mindenki, hogy ha usába meglesz ez az áttörés, hogy az MDM-át elfogadják, akkor egy ilyen domino efektet fog beindítani, és különböző európai szabályozó szervek is sokkal könnyebben fogják engedélyezni, az hogy az MDM-át alkalmazák. Nem tudom az összeget, hogy mennyi egy otszer kifejleszteni, de fogadok veled 5 sörben, hogy sokkal közelebbá az 1 milliárd mint az 100 millióhoz. De ez akkor, hogy az ember, hogy mondjam, előről kezdés van egy konkrét betesen, meg akar gyógyíteni így az MDM-án el, itt már meg van maga a Szer, tehát itt ebből a csak a klinikai vizsgáltokat kell füzetni, ami valóban már egy valamivel kisebb összek. Szóval az, hogy az MDM-ából meg a szívedelikumokból, mikor és miért lesz gyógy szerintem, az elsősorban nem azon múlik, hogy ne lehet ne erre pénc szerezni, hogy elméthetem a maps, pont ezért próbáljam bevonni az amerikai hadsereget, akiknek hát, én iszonyatos anyagi eszközei vannak, hogy jön nekik egy ilyen gyógy szeret kifejleszteni, vagy ezeket a klinikai vizsgáltoknak a költségeit kimutatni, ez ilyen apró pénzik azábból a zsebükben. A telsődleges probléma az a szabályozás szerintem, és ahogy hozzá, és rengeteg olyan nemzetköziógi egyezmény is van, ami tiltse ezeken a szerektnek a használatát, és ezeket kell szépen lassan feloldani. Amit az adikcijúról még szeretnék mondani, hogy szerintem itt azért van egy kellteni egy megkülönből szetést, most elsősorban beszélünk a klasszikus halucinogén szerekről, az ajavaska, ugye, ami DMT-tarkal, az LSD a varázsgomba, és ezeknél valóban az adikció veszélye nem felnegyébként ezektél mind van egy ilyen rövidideitolerancia is, tehát igazából ezeket a sereket senki nem úgy alkalmazó, hogy egymást követő napokon, mert szerintem, hogy ha valaha valaki volt, plán egy ilyen nagyobb adagú élményben részes, hát ő más nap sok mindent kíváncsi, hogy még egyszer ugyanazt megcsinálja azt nem. Viszont szerintem itt az MDMA egy icipicit más, ugye az MDMA-ból az állz az Amphetamine, tehát ez egy Amphetamine származék, és van dopaminergikus hatással, és ennek azért van, igen is van addig tív potenciájített igaz, LSD és varázsgomba függő kell nem találkozunk, de MDMA függő kell igen. Tehát, hogy így szerintem azért konkrétan az adikcionálit érdemes ezt a vonalat meghúzni, hogy ennek van némiesia az MDMA esetében egy icipicit szeretnék reagálni arra, mit a GABOR mondotta a micro dosingról, mert ez most egy nagyon felskapott téma lett, de itt azért szerintem van egy olyan féreértés, hogy a micro dosing alkapcsolatban az ig világon. Ja, tehát a micro dosing az az a technika, mit a GABOR röviden elmített, ami arról szól, hogy egymás követő napokon, vagy ha nem is minden nap, de mondjuk a hít több, napján az ember, bevesz egy olyan icip sziedelikus szert, amelyik, mondjuk ennyi, kicsivel a küszöbb érték alatt van, tehát hogyha az ember ezt beveszi, akkor azt nem érzékeli, hogy mondjuk egy ilyen sziedelikus élmény lenne, de sokan azt állítják, hogy mondjuk a nap végély még is úgy érzék, hogy ja, milyen jó kedve volt, mennyit tudotta a munkában előrehaladni, és hogy nem tudom én a partnerével is, milyen jó a ki jöttek az nap. De ezzel a technikával kapcsolatban nagyon sok az ilyen pozitív visszajelzés, ami megtalálta az interneten, de ez az, amivel kapcsolatban, semmilyen klinikai vizsgálat, nincsen volt semmilyen ilyen placebo controlled vizsgálat nem volt. És itt azért fontos nagyon ez, mert ezek a sziedelikus szereknek a vizsgálata, itt amikor van olyan gyúgyászati terápiás dolgot vizsgálunk, ahol a amit mi mérni, akarunk a subjektív, tehát például az, hogy hogy érzed magad, milyen volt a napot, ott nagyon-nagyon fontos ez a placebo control. És különösen fontos azokban az esetekben, akkor nem van olyan tradicionális gyógyszerről beszélünk, hanem vannak van valamilyen társadami világlátás beli veledülete is. Tehát például azt jól ki lehet mutatni, hogy a homojopátyás vizsgálatok esetében sokkal erősebb a placebo effect, mondjuk nagy, gonos, gyógyszeriparítszégnek a termékét veték össze, egyszerűen azért, mert akik elmenek helyen homojopátyás vizsgálatokra, ők azért valószínű valamennyire hisznek a homojopátyában, és szeretnék, hogy ez a dolog működjön, viszont ugye amit ezzel gyógyítani, akarnak az valamilyen subjektív dolog. Sinentől kezdve egy ilyen extra-dupladózisú placebo-t kapaszember. És a microdózinga a kapcsolatban, nem azt akarom mondani, hogy adott esetbe nyilvános technika, de hogy amikről itt beszélgettünk a ptsd vell kapcsolatban, tehát az MDMA-va segítsagért ptsd, gyógyítani meg varázsgomba sd, azok azért viszont pontosan ilyen placebo-kontrold vizsgálatok. Tehát azért itt szerintem mindig, hogy ha valaki ezekre a dologokról hall, azért érdemes észbe tartani, megnézni egyrészt az, hogy a kutatásba hányal vetekrészt, ha ilyen 10-20-an, akkor az egy ilyen pilot-studia amigazából csak a biztonságot ha már vannak benne néhány százon, a különetől kezdve el lehet kezdeni gondolkozni, hogy van ebben ne valami, de azért először mindenki szerintem óvatosan közelítsen meg, hogy ha valamelyik nagy mediumba olvasa, hogy LSD-vel ezt meg azt tudják gyógyítani. Vagy még ezzel akartál hozzá füzni? Reagálni egyébként a azzal kezdeni, hogy Teleneszrik mondta, hogy tán egyszer a tudomány utolérő mészetet, ez ha ugyan arvon adkoztatva, hogy azért nagyon sok minden működik már a világban, a ceremóniákat tekintve, amit még a tudomány nem tud megmagyarázni, és az ajau a szkánál, ott szoktak egymás után ceremóniákat tartani, mert ott pont nincs az a tolerencia, amiről, ami az abszoló cibinnél és az LSD-nél létezik, sőt az első napi próg purgálás után más nap már könnyed ebb a vízió látás is, illetve az MDMA-nél igen hallunk, sőt igazából, én azt mondom, akár bárminek lehet függőjá az ember csak kérdés, hogy az a drogindukált a függőség, vagy az önmagában van függőség, szóval, hogy valamit kompenzál le ozzal a szerrel, mint például az MDMA-nál a szeretetet a nyugalmat, és akkor azért veszi be, mert hogy kevés van egyébként önmagában, vagy ténylegesen craving-et érez, vagyis egy bizonyos szóvárgást érez az iránt, hogy neki ezt újra használni a kel és és ezekben az esetekben például egy relaxáció, vagy meditációval kombinált terápia az lehet, hogy pont tud segíteni abban, hogy ezeket a dolgokat elengedj és hogy önmagában találja meg amit a szer megmutatott, hogy már pedig ott van benne a gyótszer gyárakhoz, még csak annyit hogy én úgy tudom, hogy volt olyan kutatás, amikor OCD vagy is kényszeres betegek nél psilocybint alkalmaztak, talán egy hónapon keresztül, és már természetesen nem érezt az illető a hatását, viszont elmúltak a kényszerek vagyis, hogy nem csináltatokat a kényszer csölekedeteket és hogyha gyótszer cérkez mennék, akkor lehet, hogy a felől közelíteni meg, hogy mert is éri meg ez neki, hogy és a gyótszerek általában, nem mindenkinek adható, szóval vannak bizonyos rétegek, fejfályosoknak a fágyalom, csillapító, psihát híabértegeknek a antipszihotikóm, a szorongásosoknak vagy a szorongásoldó, viszont ezek pont a psihedelikumok, mondhatni, mindenkinek adható, most a mindenki az egy ilyen vízió, mert persze meg kell nézni hogy azt lehet adni, vagy mikor lehet adni ezeket, mint fel kell mérni. És hogyha azt nézzük, hogy mindenki egy-tány 7 milliárd ember életében kétszer, és az az azért elég nagy darab szám, szóval azért az már lehet, hogy megírt a gyótszer cégeknek, sőt utána születnek újabb gyerekek, emberek, akik lehet, hogy megint valahol félre mennek, és hogyha újra valahogyha meg akarnáltalálni mert akkor lehet, hogy neki is kell el ne alkalmazni sőt még az is kiderül, hogy mindenki azt csinálja az életben, amit szeretne, mert megtalálta önmagát megtalálta azt, hogy ő miben jó és mit szeret, és még talán kevesebb agresszió is lenni a földön, de hát persze ezek csak vízió, amirre talán-talán-talán egyszer ebbe következik világbéke most már így a terápiás felsznelláshoz, szinte mevezünk át a másféle felsznellások rá, mert azért az emberek nem csak azért használnak, ugyebzédelikus szereket, hogy valamilyen psihátria izavart kezeljenek valáltalak több ember azért alapvetően rekreációs célból használja ezeket a szereket, mondjuk elmegy az oráról és ott betoljak is gombáját, vagy valami egyéb kellemes, remélhetőleg kellemes környezetben a barátaival használja ezeket a szereket. Gábor már említett az, hogy hogy azért itt ezzel óvatosan kell bánni, hogy kinek van hozzáférésre ezekhez a szerekez, milyen környezetben használják az emberek a szereket, mit gondoltok egyébként erről, hogy szerintetek ezeknek a szereknak, mi a tere szerepe a gyógyászati akanzásunk kiült, hogy a lehet biztonságosan lehet egyáltalán használni ezeket a szereket. Úgyhogy ha összekötötted a festival nevet, a kbcolszerek van egy gyanum, hogy mi csapatunkat azért nem hívják az említett festivára, mert a Londoni konferencián én is összekötöttem, hát talomcsökkentést az, hogy különböző esetek, amiket is mertetek azon a bizonyos festivalon lettek. Hát és akkor az úgy látszik rossz hírkeltés volt, na mindegy lapozunk. Jó a kérdés erről, hogy a rekreációnak mi a szerepe van a kutatásnál, hogy igen, itt az elsődeges cél az, hogy kifejleszünk teljesen hivatalosan alkalmazott gyógyszerek ki ezeket a szédedelikumokat, vagy egyéb szereket. És bejön az a kérdés is, hogy oké, és akkor ha ez a kontekstusba van, akkor ott van a terepéuta, és akkor csak oda kell menni érte, csak oda lehet menni ért, egy terápiás szeszióra, ott egy kontrolát környezetbe használni azt a szert, akkor a terepéuta éppen úgy gondolj, hogy az jó, akkor holférbe ebbe a modelbe például olyan dolog, hogy ha valaki saját maga szeretne önkís érletezni úgy mond, vagy ha valaki úgy érzi, hogy ő nem tudom egy valamilyen szerel saját maga is képes előbb rejutni, illetve holférebe bele az, hogyha valaki egy pár terápiát szeretne például MDM-ával lenyomni, vagy pedig holférebe bele az egész közösségi élmény, amikor egy bizonyos halucinogénnel egy közösség esetleg jobban összekapcsulódik, vagy megolt különböző gondokat. A jelenlegi moldel az csak ezt az egyetlen lehetőséget teszül, tehát amírt nem is model még lehetőleg, de jelenleg, de amírt ez az egész van, ez csak ez az egyetlen egy model, hogy egy terepéuta bead egy paciensnek, egy halucinogén szert néhány alkalommal kontrolláltam. És itt a rekreáció az tényleg olyan téma, hogy a kutatók átlába is szeretik ezt a témát felvetni, hogy van legitimitása akár a rekreációs használatnak is, mivel a rekreációs használat az átlában ENSZ egyezmény alapján tildott. Van egy ilyen fére értés, hogy a psihedelikumokat nem lehet kutatni, illetve nem lehet velük gyógyászati alkalmazást csinálni, viszont ez nem még az, mert az ENSZ egyezmények azok nem tiltják a kutatást. Az ENSZ egyezmények azok szereknek a birtoklását, kötik engedélyekhez, sötöbi-sötöbi, és igazából nem volt tiltva a kutatás eddig sem, csak annyira el volt lehetetlenítve, hogy egyszerűen kutatók nem kaptak erre semmi féle pénzt engedét, és karrier szempontból igazából nem volt jó dolog psihedelikumokat kuzatni, mivel hogy egyszerűen ez egy zsák utca volt. A rekreációs használat ez alatt az idő alatt is volt, amíg nem volt hivatolos kutatás, és vélhetőleg mindig is lesz. Ez most egy inkább egyen softkérdés, egy subkulturális kérdés, hogy tudnak egy subkulturák teremteni olyan közeget ahol van egy olyan megfelelő set és setting, ahol ezeket a szereket nem most mondom, hogy biztonságosan, de a legkevésbé biztonságtalanul lehet használni. És úgy tűnik, hogy igen, a psihedelikus kulturához kapcsolódik erősen, például az elektronikus tándzenei kultúra, hát goapszálytrés és egyéb műfajokkal, ahol természetesen elég nagyon sokkal frekventáltabban használják ezeket a szereket. És ez egy érdekes kérdés, hogy főlt, de építeni, tehát egy subkultur egy olyan használatik közeget, vagy egy közösséget, ahol a közösség támogatja egymást a rekreációszer használatban, illetve, hogyan lehet például az olyan hózkát átemelni abból a törzsi közekből, ahol igazából egy tényleg autentikus sámán végzi mert tartásokat, hogy lehet egy ilyen urbánus közösségbe beelmenni, ahol adhok összegyült, néhány tucat ember összegyűlik egy-két-három napra, és ott igazából a sámán az nem egy terapéut, a sámán az lehet, hogy csak spanyolóltud, hogy ha bármi probléma van a helyen, akkor hát a sámán mondjuk, ráz a csörgőjét, de igazából nem foglalkozni a paciánsel, és a csoportot nem lehet közösségnek mert hát ott végül is egymás számára ismeretlen emberek jöhetnek össze, és senki nem tudja, hogy ki az, aki mellé hányéppen félméterre, tehát hogy egy egészen más közeg, és átlában nincs utókövetésem, tehát hogy ez egy másik kérdés, hogy hogy lehet adaptálni ezeket a végülis más kultúrából érkező potenciálisan hasznos gyógyítási módszereket, így a nyugati kultúrába. A rekliációs felesználással kapcsolatban szerintem, amit fontos nagyon más dózisokról beszélünk egy terápiás, meg egy rekliációs alkalmazás során. Tehát hogy így a arányokat körülbelül lehessen érezni, egy ilyen rekliációs LSD adalg az ilyen 102-150 mikrogram környékén van. A terápián az ember ezre kapt, tehát hogy a a terápiás használat az ilyen igazi kemény, sziedelikus élmény, amikor az ember elveszik térben és időben, amikor az ember bevez 150 led akármelyik festivalnak, kicsit nevedgél mozognak a dolgok, színesek, de tudja még a fiú vagy lány. Tehát hogy az egésznek igazából, teljesen más a kultúra, tehát amikor mi ezekről a terápiás alkalmazásokról beszélünk, akkor mindig egy ilyen vagy az esetek döntőt többségében egy ilyen nagyon-nagyon nagy dózisról beszélünk, amit a rekliációsán az igvilágon senkinek nem jut na eszébe bevenni. Féreértés ne eszék a világ történel ember, nap szívedelikus trippel 98% az nem arról szólt, hogy az ember megtalálja önmagát, hanem arról szólt, hogy ja, néz Józsi, mi van ott és akkor ott röhögnek a réten. Szóval, hogy érdekes dolog, igen, ez a spirítőlítás, meg hogyan lehet ezeket a szereket a gyúgyászatban használni, de ez egy teljesen más tartománya dózis szempontjából, mint a rekliációs felhasználás. A rekliációs használtal kapcsolatban, én is hasonlóan érzek, mint a Levent, hogy ennek abszolút van legitimációja, de semmiféleképpen nem támogatnám a Tesco gazdaságos ellenstét. Tehát, amit itt az első, az Amsterdami filmben a Rég Dobbina Maps-nak a vezetői, akinek minden ilyen nagy fanyai vagyunk, kiemelte, hogy egy olyasmi modell szeretne látni, ahol az ember, amikor először alkalmaz ezeket a szereket, akkor elmegy egy ilyen licenszer rendelkező helyre, ott megkapi ezt az adagot, abszolút szemmel tartják, és úgyhogy ha ő elveszte ezt az élményt, jól éreztem ezeket, akkor adott esetben ezen a klinikán kívül is használhatja maga, úgyhogy kimegy a természetbe, de nagyon fontosnak talán nem, hogy az ember, amikor találkozik először egyszerekkel, és úgyhogy a szerfogyasztás kultúrájába bevezetődik, akkor az egy mindenféle képen legyen valami kapcsolatően emberekkel, akik tudják, hogy itt mégis csak miről van szó. Megint csak röviden visszanyulnék Timothy Lyria, ezzel a 60-as évek LSD pápájához, hogy ő neki, és ezt 69-ben volt egy ilyen kongresszussi meghallgatáson, és ott pont azt adta elő, hogy az embereknek lenne egy ilyen autózni is, hogy veszélyes dolog az is van nyugosítvány, az embernek drogozni is, veszélyes ahhoz is lehelyen az embernek nyugosítvány. Drogosítvány. Igen, tehát drogosítvány. Tehát jogsiból is van, abc meg mit tudom én, milyen kategóra, és úgyhogy a drogosítványnál is lehetne, hogy a fű ez elég jól van, aki mondjuk gomba háromgral, mégis akkor itt széplassan az 1500 mikrogram elesdéig. És ez így nevetségesen az így, de szerintem, az így mégis fontos az, hogy való, hogy az embernek így legyen egy ilyen fokozatossága a dologban, ahogy bevezetődik, tehát én nem tartom őrdögtől valónak egyáltalán a rekreációs félhasználás, de viszont absolut szabályozott keretek között, aztán, hogy milyen szabályezelsi modellek jönnek szóba, és ennek kidolgozni a vészeteit, az egy nagyon hosszú kérdésorra, mint azt hiszem még kevesen foglalkoztak veled, de de önmagában az elveledjet értek. És én még annyit fűznék hozzá, hogy akár ez a modellhez, hogy én is úgy kondolom, hogy akár egy tegyük föl psihológus, vagy psihiáter, vagy psihó, vagy akárki szupervízionálásával úgy lett messz megoldani, hogy az illetőnek megvan a drogosítványan, különböző kategóriára, az, amely, viszont integrációt ad neki, az integráció, hogy az az elmény beépítése, szóval, hogy tudja, hogy bármi történik, oda mehet, és ez fel tudja dolgozni, ez be tudja építeni, mert talán ez egy nagyon fontos dolg, és erről még nem beszéltünk, de csak megemlítettük, de hogy igazából az integráció szakasz az ugyanalyan fontos, mint az elmény, sőt igazából az még talán fontosabb is, hogy mit kezd el az elményen az illető. És ami még a rekreációs szerhasználatnak az egyik fontos eleme, a drogpolitikának szerintem a legjárhatóbb útja az általámcsökkentés, amit pont arról szól, hogy az ember tudja, hogy mit csinál, hogyan csinálja úgy, hogy jól legyen, mit így jól, mihez forduljon, ami ugye megint a tudatos szerhasználót próbálná edukálni, csak minél inkább ezt így szőnyegalásra pörjük, vagy minél inkább tiltjuk ezeket a dolgokat, annál kövess ebben lehet erről beszélni, és annál több baleset történik. Szóval az általámcsökkentés és az integrációs talán ide tartozik, és akkor ez egy járható út lehet. A már elővett az általámcsökkentés témát, levent a téged kérdeznélek arról, hogy milyen tapasztalatajitok vannak ilyen festiválokon általámcsökkentés téren, tehát hogy milyen balesetekkel találkoztak, mit tudtok tenni, azért úgy tudatosabban folyjon a drogfogyasztás. A gábor hossz hasonlóan, én is a kékpont party szervizvek ezt a típusú általámcsökkentő tevékenységet. Azóta volt sokkal több más lehetőség is ezt tanulmányozni a körből 4 ozora festivál, valamint három boom festivál, Portugália ez szintén az egyik legnagyobb festiválilet válta, dát kettőbb szájhelp általámcsökkentő csapatunkkal most nagyon 94 alkalommal jártunk különböző partikon és festiválokon az elmúlt bő három évben. A festiválok azért különösen érdekes terepek, mert nagyon sok ideje van az embernek, nagyon sok drogot kínálnak neki és nagyon jó támogató a közeg mindenféle elszálláshoz. Nincsenek ott a szomszédok, munkatársak rokonok, főnök sa többi. Ezáltal az a tapasztalat, hogy igen az emberek nagyon jól kihasználják ezeket a lehetőségeket és általában eléggé erősre sikerül az élmény. Fontos megígyezni, hogy festivára mennek ők. Nem akarják magukat szándékosan nagyon készre vágni, hanem ez általában egy béletlen illetvált a körülmények hatása. Ez egy nagyon fontos mentalitásből egy különbség azokkal szemben, kifejezetten azért használnak különböző psychoaktív szereket, hogy elmeneküljenek a valóságtól a szédedelikumokkal inkább a valóságba lehet bele menekülni jobban megélni, mélyebben kapcsolódni dolgokkal az igazán sikerül az, hogy elmenekülünk valami elől, mert ha az ott van a tudatalattiba, akkor az igen, csak utánunk jön. Tapasztalatok a nagyobb festivállokról átlebe azok, hogy a drogok azok jó minőségűek, ezt egészen számszerűen is tények alá támaztják, mert például a Boom festivállom van egy hivatalos drogbevizsgáló csapat, akiknek oda lehet vinnni egy kis mintát, valami porból, tablettából vagy bélyekből, és ők egy helyi labor dobozban, így bevizsgálják, és utána kirják egy tabláró, hogy a melyik számú, mint az, mit is tartalmaz. Az idei tapasztalatok azok voltok, hogy a körülbelül csak 3 százaléka volt, az összes bevizsgátszernek új psihóaktív anyag, tehát amik átlába felütések, szoktak lenni a klasszikus anyagok körében és például az LSD az szinte mindig LSD volt. Az erőséget nem tudják bevizsgálni ezek a laborosok, de a mit tapasztalataink szerint mivel az ott lévő kozmikernevű ártalomcsokkentő csapatnak voltam az egyik csapatvezetője az ötből, és 10 emberrel dolgozva nyomtunk hatórás műszokokat. A klien seink eléggé erősen módosú tudatállpottban voltak. Sokszor nem is az volt, hogy csak olyan körülbelül egy átlagos LSD erejével, hanem kettő-három is leheted bennük és a tapasztalata az, hogy ilyenkor az embereket csinált csak úgyesnek szét, hogy ők nem akarnak igazából rosszat, de hát azért a sok az sok ez szokott sikerülni összet rakni őket, hát így átlában a végére mindig, de hogy az a tapasztalata, hogy vannak erőszakos esetek is, tehát nekünk is volt a nyitó esemény, amit megkaptunk a körülbelül 30 esetből a hatóra alatt volt egy olyan hat hét, aki kifejezetten a tombolt és hát le is kellett fogni, meg az volt a korábbi hátti regyesesetek, mert hogy fizikailag bántalmaztak másokat, valószínűleg nem emlékeztek már rá utólag, de alapvetően az egész közeg, mert ez körülbelül egy százalék a festivál vendégeknek, aki végül is eljut az ártalom csökkentő sátorba, mert meghozzák vagy egy épp körülmények között, de a 99% pedig teljesen problemamentesen múlatt ezek szerint és hát aki már volt festiválon az tudja, hogy milyen a lékkör, amikor tényleg a közösségi élményt meg lehet élni ez valamilyen szinten azért a eléggé erős bizonyíték a rekreációs használat mellett, mivel azért tényleg, hogyha belegondolunk, hogy hát egy olyan jó 30.000 ember erős halucinogén szerek hatása alatt igazából nem csinál semmi rosszat a másik kasőt, még ölelgetés akár akkor az tényleg nagyon más képet festi a halucinogének, vagy szédélikomok világáról, mint amit mondjuk a színes újságok szoktak a címlapjukon kihozni halálesetekről, meg mindenféle őrületről Itt a hazai helyzetet az hogyha legyetok az embereknek az aláleset, lehet ezen változtatni vagy egyáltalán mondjuk például lehet, vannak olyan helyek vagy helyszínek, ahol akár terepias modól lehet Magyarországon használni ilyen szereket nincsenek nincsenek sajnos mint ugye itt hallottátok, hogy az ibogát is feltették a tiltulista-ra, ami egyébként ha jól tudom Csehországban van ibogat központ a legközelebbi ország nem is szerintem itt mindent tiltanak ami ezzel foglalkozna, talán egyszer ez is majd így felszabadul és majd ezzel is lehet foglalkozni hát én mint memetikai kutató így azért hiszek abban, hogy ami émeket meg lehet változtatni, vagy és az embereknek az, hogy mit gondolnak egy bizonyos témáról, az azért változható, és hogy ez által az is akár megváltozhat, hogy majd ők hogyan viselkednek valószínűleg igen példakel, a félelem az kell, hogy elosszoljon csak ugye minél jobban berökszült egy bizonyos személyiség, annál félelmetesebb ahhoz hozzányulni és ez most nemcsak széad elikom ha nem akár terápiásan is nézve így el lehet, hogy őt biztos lesznek olyan emberek, akik mindig is ezt ellenözni fogják mert félnek attól, hogy akar ezt használják, és én még csak az előzőhöz egy tényleg hozzáfűznék egy olyan dolgot, hogy az élmények ugye, hogy valaki elszál, akár széhedelikum hatására, nemcsak széhedelikum hatására lehet elszálni, meditáció hatására is el lehet szálni, és a butista szerzetesek, akik gyakorolnak rengeteget, van, hogy ők is elszálnak, és ilyenkor földelésnek, nevezett dolgokat végeznek, zuhanyoznak, hideg vizel, vízbezezel írindkeznek, földel írindkeznek, kertészetnek, eztnek isznek, mindanyagongat dolgot csinálnak, ami visszahozzőket a földben, és így tudják igazából kezelni ezeket a helyzeteket, mint hogyha például valahol például egy festivalon is ilyen történik, akkor ilyenek kell lehet próbálkozni, hogy az illető kicsit visszajön a realitásba. Éntem Magyarországon a legnagyobb probléma az a tudatlanság, és itt most nyilván valóan nem a itteni Budapesti 20-30-as fiataloságról beszélek, hanem egy idősebb generációról akiknek a drogozáshoz egy ilyen gyűjtőfogalom, tehát hogy a fűszívás, az elesdé és a heroín az így ugyanebb a drognevi dologba így beletartozik, és hogy nincsen semmilyen ilyen differenciálás ezek között a szereg között. Egyen fél évben adjából volt nevünk egy ilyen családi vacsora, és akkor ott hídesapánnak tennispartnereivel dumáltunk, és kérdezték, hogy mire foglalkozom és ezt akkor mondtam, hogy egyszerzi kutatás, és például aztíték, hogy azt is lövik. És egyébként ezek nem arról van szó, hogy hülye meg műveletlen emberek lennének, csak hogy az ő fiatalságukban itt most egy ilyen generációról beszélvekik még a kálldárkországban újták fel és szociálizáltak, őnekik az égre legyen semmi közük nem volt a drogókhoz. Tehát, hogy ezek a kábítószerezés Magyarországon az így szerintem megváltozott a rendszerváltozás után, és most kezdre egy olyan generáció felnőtté váljuk, akik már újnőttek fel, hogy sokkal inkább kapcsolatba kerültek ezekkel a szeregkel, tudják, hogy a füvezés és a heróinozás között nem egy ilyen egyhetés időintervallum szokat elteni, legyen sokkal komplikáltabb folyamat. Szerintem, ami ahhoz kell, hogy ezzel megváltozzan az, az egyszerűen annyi, hogy ezzel kell erről a témáról beszélgetni, nem mindig könnyű ezt félhozni, de szerintem ti is, akik itt vagytok, hogyha van egy olyan barátti beszélgettés, és felvetődnek így a drogók mi tém, akkor az így finoman lehet azt eljeszteni, hogy azért itt tegyünk különbséget, hogy mondjuk a füvezés, meg a heróinozás között. Ez egy olyan témakör szerintem, ami iránt sokan vannak, akik érdeklődnek, és mamán nagyon könnyű, legítív információhoz hozzá jutni az internet korában, de itt Magyarországon volt egy olyan generáció, akiknek semmilyen közük nem volt soha ezzel a kezéshez, azáltal ez egy ilyen nagy összemosodott doboz, és ha reméljük, hogy haladunk előre idővel, úgy meg ezek szépen kifognak kristályosodni, és éről szerintem, hogy Peti emítettén Edinboróban élnek, ott például, hogyha az ucsa emberét megállítjuk Edinboróban, ő neki szerintem sokkal jobb tudás anyaga lesz, így a drogokkal kapcsolatban, mint ha megállítunk egy átlagos magyar polgárt. Igen, meg ez a tudás ez elég kevés helyen megtalálható, úgyhogy természetesen reklámozna most a Dát.hu beboldalált, a már körülbelül majd 15 éve fenn van információ, legalábbisabb szívedelőkusos kapcsolódó szerekel kapcsolatban. Érdekes dolog, szintén volt egy korábbi konferencián, hogy a wikipédia milyen fontos forrás, és volt az iszem egy olyan előadás, ami azt mondta, hogy az olyan országokban, ahol inkább negatívabban állnak hozzá a drogokhoz, ott a wikipédia cikkei is negatívabbak, ahol pedig kicsit liberálisabban, hogy mihez húzna. Ott pedig a cikkei is inkább tényalapot és sokkal objektíve hozzááállást tükröznek. Ez egy igen szép projekt, hogy a magyar wikipédiában is bizony bekényetenni a tényeket, mert nagyon sok, ez az újabb generáció, aki viszont még nem nem tud ezekről a témákról, hát most ez a korosztály, akik meg rögtön beérják a keresőbe, és utána a wikipédiás cikket fogják kopipéztelni a különböző iskolai dolgozataigba. Tehát hogy itt ez is egy nagyon fontos forrás vannak, hogy most milyen információt kap egy társadalom a drogokról. Én csak én még annyit mondanék, hogy az idősebb generációk védelmében, hogy igen, én is tisztelt a kivételnek és köszönetnekig, hogy hogy ők is nyitottak erre, és hogy azért nem csak a fiatalap generáció képes ezt megérteni. Na hát itt olyan emberekülnek a beszélgetők között, akiket bekapcsolunk, akkor a végtelenség tudnak beszélni erről a témáról, de az is érdekelne, hogy a közönségbe van esetleg valakinek kérdés, a ti miről szeretnétek hallani. John Hopkins Egyetem, vizsgálata szerint a bedtrip is lehet hasznos, és gondolom az kérdezet, hogy erről mit gondolnak a bedtrip az hasznos. Igen, nagyon jól követed a szakirodal, mert ez tényleg most az utóbbi hetekben jött ki. Igen, ez egy érdekes témá, ez most elég forró témá is, és például pont most az idén volt egy nagyon jó szakdókzat ebbe a témába, ami pont ezt feszegeti, hogy a bedtrip az igazából az integráción keresztül lehethez hasznos, mert annak van valamilyóka, hogy valakinek bedtripia volt, ez sokszor szól a szerhasznátnak a körülményeiről, valakinek rossz helyre ment, rossz emberekkel volt, megijet valamitől nem tervezte be az utazását, különböző kelemetlenségek voltak, és emiatt előjöttek olyan negatív érzelmi, vagy gondolati tartalmak, amik bezavartak ebbe a bedtripbe, és hát nem olyan lett amitől tervezett. A bedtrip is lehet jó, úgy hogy ha lehet, hogy valamit értelmezést tud adni neki az illető, meg tudja magyarázni, hogy lehetek azok a folyamatok benne, valahol a lelke legmélyén, amik valamilyen félelemhez, vagy valamilyen negatív érzelmekhez vezettek, és utána ezt sokszor az utolagos átbeszéléssel életve, valahogy beleillestve a történéseket a saját életébe ezzel át lehet értelmezni azt, hogy azok abban a pillanatban negatívak voltak valóban, de azokban esetleg volt valami tanítás, vagy valamilyen értelem, és ezáltal ezt valahogy integrálni lehet az egész élményt a jövőbe. Kapcsolódik az is, hogy nagyon sokszor ez megelőzhető a bedtrip, az előzetes felkészüléssel, tehát mindig ki van emelve a szer, a set és a setting mellett az a intenció, hogy miért akar valaki egy bizonyos helyen is időben szertfogyasztani, hogyha van valamilyen ötlete, hogy ő most mit is szeretne elérni konkrétan a szer segítségével, akkor az valahogy őt mindig be fogja tartani a trip alatt, illetve hát ez az előzetes megtervezés, hogy a set és a setting jó legyen, akkor az esélyesen nem lesz bedtripje, de hát a guttrip is jó trip, nem csak a bedtrip lehet jó trip, tehát hogy itt nem, igazából nem muszája arra tőrekedni, hogy valakinek bedtripje legyen, viszont, hogyha már így csikerült, akkor viszont mindenképpen érdemes hangsúlytektetni arról, hogy ezt utólak fel tudja dolgozni, akár mások segítségével kell olyan nagyon mondjuk volt pont egy ilyen az egyik panelba az az ember, akinek van egy ilyen terapéutal illetve olyan, akivel pont ezeket utólak meg lehet beszélni az élményeket, és ő mondta is, hogy olyan olyanok jönnek hozzá, akinek mondjuk lehet, hogy már egy éve volt valami rossz élményet, de olyan is őn, akimál húsz éve hordoz magába, valamilyen drogindukált a rossz élményt, és nem tudta egyszerűen helyre rakni, de igen, ennek van egy nagyon nagy jelentősége, hogy legyen egy ilyen szolgáltatás, ami akár utólak később is segít a betripeket fel dolgozni, tényleg forró témak, köszönöm a kérdés. Pontkörül egy hetelolvastam azt a tanulmányt, ami termítettél, mert ez valóban nem még jött később, mert leventés reklamozt a dátat, akkor én is mondom, hogy pont, amit petivel csinálunk tudományos drogplogot a Doze of Science, valószínű, ez a következő témal, ez pontosan témány. Szerintem a betrip az egy borzasztó rossz kifejezségetem sokkal jobb a difficult experience, mert a rossz és a nehéz ugye az nem feltétlen ugyanaz. Van ez a klasszikus betrip, amit mondjuk a levente mondott, hogy az ember bekap egy bélyeket, elindul a buliba, de véletlen rossz buszra száll fel, és kelemföldön találja magát, és akkor onnan találjon vissza a belvárosba, de ezzel szemben, amíg inkább ez a difficult experience, hogyha az ember jókor jó helyen van, de ugye a tripalatő, a nérzelmi dolgok jönnek fel, amiket ugye a helyére kell tenni. És szerintem itt érdemes ezt a különböztetés megtenni, és hogyha valakinek megtette azt a leventés, amit tette, hogy megfelelő set settingben csinálja a tripet, és hogy előtt előtt előtt, hogy ebből körülből mit akar tenni, akkor szerintem azért esetek nagy többségében ezek a nehéz élmények, amikor az adott élmében benne van az ember, és hogyha lenne egy varázsgomban, amivel megállíthatnál, akkor inkább megállítanál, akkor ezek a tapasztalások is lehetnek nagyon fontosnak. Szerintem teljesen igaza van Gábornak, amikor azt mondta, hogy eddig nem beszéltünk eleget az integrációról, mert kétségtelen, hogy ez ennek legalább ugyanúlyan késze van, mint az élmények, ahogy korábban egyszer a beszélgetés során elmitettem ezeknél a szereknél, tulajdonképpen nem a farmakológiai hatás az, ami ki fogja váltani a hatást, hanem hogy az ember ezeket az élményeket, hogyan helyezi el magában, milyen koordinátor rendszerben. Szerintem, igen, a bedtripet el lehet kerülni megfelőt ervezése, a difficult trip az mindig benne van, de mitre, hogy ez a kutatás is mutatja, az nem feltétlenül lesz, rossz, hossz utában? Csak az az a leg egészítenemké, és köszönöm balás, hogy megcsináltad ezt a különválasztás, mert ezt én szerettem volna, hogy ezt választuk különzeket a férremen dolgokat és tényleg a difficult experience mert azért terápiása nem feltétlenül mindig a happiness franchise-ban van az ember sőt, ugye kemély munka az nem odzajlék a rúza színben, az egy rekreációs használlal le kell menni mélyre és ott ki tudja, mit nyitunk ki bele kell menni, onnan majd kijövünk érdemes mindig megnézni a tartalmat hogy mi volt a tartalom és hogy hogy reagált rá az illető vagy hogy reagáltam rá én és ezzel lehet dolgozni hogy miért reagáltam, mit indított el bennem, hogy én úgy reagáltam rá és ezt lehet bevinni például terápia vagy integrációba és hát itt is meg kell említenem és ebben is képes segíteni hogy akár utána még dolgoznak az illető az élményjel akár például egy meditációs szakaszba behozni vagy engedni, hogy aminek még kik eljönni az kiőhessen és akkor már ugye nem drogindukált élmény, hanem meditációindukált élmény talán az biztonságosabb és aztán azért is lehet dolgozni Kérdés mi? Hát a megismétlem annak kérem halott a egyrészt azt kérdeztel ha migrén is szívedelikus szerek kapcsolatos van milyen gutotások voltak illetve azt, hogy hollandiában ahol ugye bizonyos szereknek a fogyasztása engedélyezett hát mindegy ezt majd fondolom tiszta ezzük hogy ott tennek milyen hatása van a fogyasztásra Magyarországosz képest ahol viszont ezeknek a szereknek a fogyasztása jobban tildott kiakarra erre még első körbe Én úgy tudom, hogy klasztérfejfejjásra szírocibinkutatások vannak és én úgy tudom, hogy ezt pozitív fatással és vagy eredményel jön ki Az Amsterdam illetve hollandia az decriminalizáltak ott hogy nem legalis, ezt külön kell választani ami azt jelenti, hogy szemet hújnak bizonyos szerek fogyasztásánál de ha valakit nagyon börtönbe akarnál egyébként nem börtönbe, de meg akarnálnak büntetni akkor elő lehetne venni, meg lehetne találni ezt a bírót, aki az fogja mondani hogy ez rossz tejneben és mi volt a másikri? ennyi volt Jó Amit a Gábor is mondott a klasztérfejfejjás, az egy olyan nagyon csúny a tipusú fejfejjás amire többféle persze a paciánsek azok mindent kipróbálnak saját magukon és kb. ezáltal jöttek rá, hogy az LSD is segített a tüneteken, a másik, ami szintén érdekes az LSA vagyis a kéghajnálka a többi hatuanyag, ami szintén rokonvegyülete az LSD-nek ez egy, ha csokhelyen legalis hatuanyag, az usában az iszen pont nem, de valószínűleg hasonló szerkezetemiatt ezt is lehet alkalmazni, a psilocybin illetve a varázs gombát is hatékonynak találták, van egy ilyen magyarázat erről az egészre, hogy például Albert Hofmann, nem csak az LSD-t talált a fel, hanem mellette nagyon sok kisérletet folytattak ezekkel az anyaros alkalóidákkal és ezeknek van egy aggyi keringés javító hatása, tehát például, ha jól tudom ez a nicergolin nevű hatuanyag, ami szintén kapató akár Magyarországon is, tehát végny gyógyszer, de ez egy kognit funkciókat segíti, és ezt alkalmazdák például demencia és ebben esetén. Szerintem Albert Hofmann legjobb példája arra, hogy biztos tudott valamit, soját magának is, hogy 102 évig elég jó szellemi állapotban maradt. A kutatások valószínűleg most azért nem aktívak, mert volt ez a Andrew Suell nevű kutató, aki sajnos most egy pár évvel jön elég fiatalon, jön 40 egy néhány évesen valamelyelég váratlanul meghalt és ő volt az, aki emlékezeteim szerint ezt a kifajásos dolgot nagyon vitte volna előre, úgyhogy ez teljesen egy ilyen sajnálatos leállása a kutatásoknak. A másik dologa szerintem vannak róla statisztikák ezt ámpont, Petja is meg tudná mondani, hogy az olyan országokban, ahol vagy dekriminalizált a fogyasztás, vagy pedig holandjában nem dekriminalizált, csak gyakorlatilag nincsen büntetés egy birói ügyészi és alapján, hogy ezt nem tartják fontos bűntselekménynek és a másik a portugál példa lehet, ahol a széleskörű dekriminalizállás a drog problémára adott válaszként az csökkentette a kemény drog kipróbálok számát, szerintem mind a két országban a példa azt mutatja, hogy nincs ilyen jellegi összefüggés a kemény sok önnyű drogok között, vagy hát legalábbis a Cannabis és a heroin között. Kérdős még. Csak annyi lenni még a kommentem, hogy szerintem az alkóla kaputróg csak ennyi. Akkor kezdte. Tudományos és a terápiás használat már lett itt félhasználás, legitimizációlero. Ez nagyon sokszor dokumentálva volt mindenféle ákban, hogy a szerelikus szerák valóban nagy éjjákat szabadítanak fel. Meg volt ilyen kimutatás és a Nóberdias tudósok közül az LSD-t kipróbáloknak az aránya, szem 800 sorosa volt az átlagos populációhoz képes. Tehát ilyeneket lehet mondani, csak szerintem itt az van, hogy amikor arról beszélünk, hogy ezzel az érvel legitimizálni a szerelikusukat, ez egy borzasztóan gyenge év lesz. Tebb azt mondom, hogy számomra gyenge év, hogy próbálunk meggyőzni egy konzervatív politikus, akkor ez nem fog működni. Amit szerintem a maps nagyon-nagyon jól kitalált, és a kanabisten és az MDMA-nál is ezt a modelt követik, hogy először egy orvosi használattal terjesztjük el a szernek, mert ez nagyon sok lehetősége tűjt arra, hogy nem mind drogról, mint egy ilyen káros valamiről beszélünk a szerról, hanem valami, ami hozzá tud adni az olyan negatív dolgokkal a sociájuk, az orvosságot, meg ilyen pozitívumként. Tehát szerintem egy ilyen mentalítás beli különbség van, és szerintem senki nem tagad, hogy ebben sziedelikusoknak művészetre kreatívításra nagy hatása van, de ahhoz, hogy ezekben a dolgokban is kütügyek fejtén hatásokat, szerintem először el kell foglattatni a szereket a társadalóval, és ez viszont sokkal inkább működik ezen az orvosi modellen keresztül. Tehát szerintem ahogy a maps meg talán mondhatom, hogy mi is itt gondoljuk, hogy itt az az a modell, ami egyelőre úgy látszik, hogy működik az usában, az az, hogy először egy csószercsen fele kiderítjük, hogy hol lehet ezeket a szereket alkalmazni, és aztán utána pedig valamilyen legalizáció felé mozlunk, tehát ugye az usában is nagyon sok helyen lehet, most mondom hányállamban medikanabiszt venni, tehát orvosi célú füvet, és ugye ígyre terjed az utána azt, hogy hol lehet tesen legalisan, tehát mindenféle orvosi papír nélkül is füvet venni, és abban reménykedik a maps, hogy az MDMA is egy hasonló úton fog átmenni, megint csakadzal az extra dolgokkal, hogy a drogosítvány az egy fejletebb szinten kell, hogy legyen, hogy ezeket a mélyebb hatású szereket használ a se valaki. Nem férkétség, hogy a sziedelikomok, vagy halucinomgének vagy akárkanna, biztos fokozza a kreativitást. Ezt már még annak ide én a 60-as években, amikor még lehetett csinálni kutatásokat, ezt teljesen egyértelműen bizonyították a Hippick akár, és sőt itt a egyik magyar nagyágyó, aki nincs itt, csak mi vagyunk helyette, a frecska edde, olyahuaszka kutatást, olyahuaszkával is kutatta a kreativitást. Úgy tudod, ahhoz, hogy a milyen vizuális torzulások lépnek fel, amit a esetleg egy művész lélyek meg tud ragadni, és kithut fejezni. Szintén, azt hiszem, kender kapcsán is volt ilyen, hogy ott pedig egyik fontos mehanizmus, ami átlában, a modosul tudatállapotoknában az, hogy ez a nagyon merevés kategorizáló gondolkodás, azt nem bírja fenntartani az adgyézekben a tudatápotokban, hanem egy ilyen associatív, sokkal másképható gondolkodás, vagy üzenmódba kapcsol az ember, és akkor ez természetesen hozzájáróla a kreatív újatalkutó folyamatokhoz. Óztam azt, amit a Bazsi mondott, hogy ott kell elkezdeni, hogy azt mondjuk, hogy jógyászati kutatásokat akarunk végezni a szerrel, és akkor lesznek kutatások, és a kutatásokhoz lehet utának kapcsolni ilyeneket, például itt a bemutatott Amsterdami konferenciai videóban volt, a Mendel Kélennevű Holland, de Angliába dolgozó srác, ő például most ott van abban a laborba, ahol az LSD kutatásokat végzik, és ő például a zenei és a zenei és a hatását vizsgált, amiközben az alanyokbe voltak LSD-zve. Lehettséges kutatni a kreativitást, csak ahhoz egyáltalán kutatásnak kell lenni, és a kutatást úgy lehettséges megcsinálni, hogy az rosszú gyógyászati terápiás céllal indítjuk el, de érdekes kérdés. A másik, amit lehet persze, hogy tényesen rekreációs közekben is, hogyha egy művész alkot és híres, és utána bevállalja, hogy igen az inspiráció elt, azt ilyen típusú szerekből meríti, mondjuk 5 évután érdemes bevalani, addig elévül a kábitoszer fogyasztás, akkor ez is add valamilyen annak, hogy oké, kikeszthetetlen az ember, és akkor látjuk rajt, hogy honnan meríti az inspiráció el, tehát hogy ezt is lehet kamingautolással, meg lehet támogatni ezt az egész folyamatot. Csak annyit fűzék hozzá, hogy a most a prágai konferencián is, amikor a back foundation bemutatta, hogy milyen további kutatások lesznek, ott szerepelt obszilocibíni és kreativitás kutatása, illetve szerepelt a strategiai kreativitás, a GO-jáltékon vagy azt néznék meg, hogy milyen kreativitás van, illetve talán itt mondjuk el, hogy ugyanikor az 50-es években MDM-ek, DMT-kutatás zajlott lipót mezőn szára is tván jó voltából és hogy ott azért elég sok művész is és művészlekű ember is részett ezekben a kutatásokban, csak lehet, hogy ők azért, ha bár most már talán 5 év eltelt de még nem biztos, hogy ezt úgy előtér behoztánk. Kár, hogy arról nem készült videó, mint a Csaszlovák hadsiregnek az leszdi kis életeire, az nagyon vicces. Kirek volt még ott a tátul, még láttam, igen. Jó, tehát is kizofrénia a terápiájában lehet a szerepe abszédelikumoknak. Csak jelleg még nem tartanak ott a kutatások, hogy ezt néznék és én frecskajade szavaly itt idézni, mert hogy ő azért elég szak ember ezen a területen, ő azt mondt, hogy ő nem adná ilyen eseteknek a abszédelikumot. Ettől független egy nagyon érdekes kutatási terület lehet. De jelenleg még azért messze vagyunk attól, hogy pont az ilyen típusú klinikai esetekkel kísérlet, vagy kutatás folyjon, és emiatt most még nem is mondanám azt, hogy ezt érdemes lenne altni neki. De ugye ki tudja, szóval ezért kell hogy ezek a kutatások engedélyezve legyenek, hogy akar ilyeneket is meglesen nézni, hogy őket milyen módon hatrájuk, vagy hogyan lehet akár ezt a betegséget, vagy ezt a folyamatot, ami bennük van, egy helyesebb, vagy egy harmonikusabb meder beterrelni. Azt édes hozzá tenném, ami jelenleg modern klinikai kutatások zajlanak, mindig van először egy interjú, azokkal, akik jelentkeznek erre, és a schizofrén hajlam az az mindig kizáró ok. Tehát, hogy ha valakinek, azt hiszem, hogy még a családjában volt schizofrén eset, akkor ő inkább nem adnak sziedelikus szert. Nemrég az utolsó Terry Krebsnek a cikében, volt pont elről egy analizis, hogy a 50-es, 60-as csinálták ezt, tehát a schizofrén ját megpróbálni LSD-vel kezelni, és ők összeszették egy ilyen meta-analizisbe, hogy aztán összesen, körülből 900 schizofrén paciensnek adtak LSD-t, és hogy ennek körülből aztán 35-nek lett valamilyen hosszantartó mentális ilyen breakdánya, de ez a 35, ez valamivel magasabb, hogy ha veszünk átlag 800 schizofrén eset, amikor a hátáron belül volt. De szerintem most azért aki ebbe benne van, mindenki úgy van, hogy most van egy ilyen sziedelikus reneszánsz, ne szúrjuk el, kezdjük ovattosan, és hogy majd onnan tovább begyünk, tehát szerintem az még nagyon messze van, hogy ez egy ilyen aktív tém, a legyen a schizofréneknek. Igen, majd itt a Gábor is említett, hogy eddetényleg ha jól emlékszem depresszió, postraumatikus stressz, meg ilyesmire mondta, hogy igen, kérdből az ajóhozka az lehet, de ezeket a psychotikus dolgokat azokat ő is inkább ellenjabalta, amit a gyakorlatban látok festiválokon, az az, hogy a 100-alék esetből, akiket ellátunk, azoknak az 100-alékat, tehát körülbelül mondjuk egy 40-es festiválón a 400-alátót esetből köbön 4 alany olyan szokott lenni, akik valóban psziátrii esetek. Valamilyen oknál fogva ezek a psziátrii esetek imádnak festiválokra járni, valószínűleg azért, mert nagyon elfogadó a közeg, nagyon toleráns és ott mondjuk nem tűnik furcsának, valaki, akik éppen psychotikus, azokhoz képestekéképpen mondjuk csak trippelnek. És az a tapasztalt ilyen korviszont, hogy mivel ezek esetleg nem szedik be a felirgyócereiket, vagy pedig ők is kísérleteznek mindenféle erős tudatmódosítóval, ezért ők átlában nem tudják fenntartani azt a funkcionálást, amit gyógyszerekkel már, hogy be van kalibrálva nekik és ezért kiugrik a golyó így a helyéről és való, hogy teljesen furcsa utfonolokon megy és ezt valószínűleg, hogy ellehet érni mindenféle szerrel, hát a cannabis tudva levőleg okoz psziotikus tüneteket illetve az arra hajlamosokban előhosszhatja a schizofréniát hogy a hátlában legveszésztetettek ebben valamint a tencészen a amphetaminok is előhosszhatnak ilyen dolgokat és ajogoszkánnal is van ilyen, hogy hát ha mondjuk utólag is azért kicsit lát még dolgokat mondjuk egy pár napig akkor lehet, hogy van valami fél a hajlama, ezt elég nehéz tudni pontosan, hogy van egy hajlan vagy nincs meg kell kérdezni talán a család idősebb tagjait, hogy volt a ilyen furcsa a nagy bácsi a családban és ebből lehet esetleg tippelni de az biztos, hogy 100% biztonság nincs ebben és ezért természetesen mindig ott van ez a figyelmesztetés, hogy a kipróbálszereket, akkor tényleg történhet veled is olyan, amit azt hittet, hogy nem fog történni kicsi az esélye, de elképzelhetünk az autizmus kezelésényén is hasonló a helyzet tehát az autizmusra amennyire én tudom sziedelikusokat nem alkalmaznak az MDM-át azt viszont igen tehát az MDM-ának van egy ilyen prószósul effektyen tehát hogy pont autisták általában nehézségig vannak a külvilágal személyekkel kommunikál vizet az MDM-a pont egy ilyen nagyon kellemes ilyen spanoló közeget terem aki volt már fesztiválona a drogos bratjizásfogalmat biztos tudja és hát igen, hogy ha körülbelül azt a hangulatot összeressük egy ilyen autista személyel kiön egy kb normális éget de azért ez még tehát ez a mapsnek az egyik következő kutatásra, tehát hogy erre vannak aztán volt egy pilot study húsz autistával hogy jó reggményeket értek el de azért ez még legalább egy 10 év mire odáig eljutunk, hogy ennek nagyobb számú klinikailag releváns kutatásra legyenek ez tényleg valóban csak az utóbbi néhány érve a legprisöbb, úgyhogy ez egy nagyon forró kérdés volt köszönjük a kérdés ez is csak azt tudom mondani hogy kitudja még, hogy mi használ szóval ezért kell ennek a kutatások pont, hogy felfedjék, de jelenleg még ez zajlik, még az MDM-ával csak a kérdés az volt, hogy az MDM-á a szívedelikumnak számíta az egyik a másik pedig, hogy mi a vélemények a kokokainról hát ez a MDM-á szívedelikú se nem, de valaki azt mondja, hogy igen nagyon nem vithatkozom vele tehát ugye ez egy olyan határeset tehát ugye ami az ilyen klasszikus halucinogéneknek, tehát ugye ezek a a vízió geometréi formáklátása, a elmosódó mintázatok ezek az egyen nem nagyon jellemzőek az MDM-ára meg amit az egyik kis filmben is látunk, hogy a szívedelikusok elsősorban az 5 háték 2 a receptóra az MDM-á van a finításra a receptóra, de más a farmakológiai profi és szerintem igen, ez egy olyan dolog, hogy lehet olyan színeket találni, amiről órákig lehet vithatkozni, hogy kék vagy zöld kicsit ilyen az MDM-á meg a szívedelikumok is ami a kokain tílatiát, a kokainik az ebből ez egy ilyen dopaminergikus pörgető szer, tehát szerintem egyszerűen csak nem nagyon ízgalmas, tehát az ember pöröktőle jól érzi magát, de hogy úgy ennyi és kokain al kapcsolatban is azért most van, tehát hogy ebből indul be ez a kutatási reneszánszba, vannak erre is kísérletek, hogy a kokain visszahozni de a kokainnak is nagyon-nagyon rossa sajtulja, hogy mindig egy olyan kontekstusban hallunk róla, hogy adikció úgy, hogy szerintem az azért egy ilyen nehezebb hogy mondja, nehezebb lesz a társadalom feléradni a medikokó, de kitudja? Igen, az MDM-át például a mikutatásunkba, ahol a LSD psilcibín, sattabbi azok a Major Psycadelics voltak, melyen Minor Psycadelics kategóriában raktuk, egyébként a Cannabisza legyetemben, mert a Cannabisz sem kifejezettem széadelikus bárján nagy dózisban tényleg okozhatóan erős érményeket, ami hát úgy már kezd ott lenni, azt mondanám, hogy Minor Psycadelik, de ahogy a Bazzy mondta, nagyon jó, hogyha valaki annak tartja oké, hanem akkor az is oké, az MDM-át az a empatogén kategóriában szokott tartozni, mert az empátiát generálja, vagy az en taktogén, vagyis a taktilis éslelést erősítő szerkategória, ebben a kategóra van teljesen egyedül álló, tehát igazából nincs olyan másik szer, ami hasonlítan az MDM-ának ezekre a hatásaíra. Lehet, hogy benne van az is, hogy a hormonális hatásaíra az MDM-ák, tehát például oxitocin hormonhoz kapcsolódika, az a nagy szeretgetés, amit érez az anany. Lehet, lehet venni mondjuk túl, tudattágítónak olyan szempontból, hogy igazából az érzelmeket tágítsa, és ha az érzelmeket is való, hogy a tudat, vagy a psihérészének veszük, akkor akkor viszont az, az kell mondani, hogy igen, ez egy tudattágító. Ez is lehet számolni, hogy ha maga az élmény hatására megváltozik, mondjuk a hozzáállás, mondjuk az emberiséghez, akkor valószínűleg az is egy psziadelikus tém. A kokain az ott van a jó gyászatban, vagy hát régebben legább is ott volt, a fogorvoslásban használják, a érzéstelenítésre, ha van valakinek fogorvos ismerős, akkor lehet, hogy a padláson talális még így elfekvőben. A kokainnál az az érdekes dolog, későségű lehet a kokainból készített készítményegy, azt hiszem egy néhány százalékos kokain egy bizonyos százalék alatt a kokain nem minősül kábítószerenek, illetve a listákon van neki gyógyászati felhasználása is. Kokaint azért használnak psziadelikus kísérletekben, mert a sok psziadelikus kísérlet, vagy hát hasonló anyagokkal, az a pont a függőségek megszüntetésére irányul, és a kokain az egyik legerősebb függőséget okozó szer, mert nagyon erősen dopaméner kinyomja szépen a dopaminta a sejtekből, és ezért hát ő álltál be ezek állat kísérletek, tehát hogy be kokainozott egereknek próbálnak adni különböző szereket, és azt nézik, hogy melyik hata a függőségre, meg az újra a dagolásra a legjobban, azt hiszem, hogy Svájszba például a cürékben vannak ilyen kísérletek jelenlek, vagy hát a kokainról leszoktató terápiára irányulnak. Egyébként nem tudom, a kokain az valószínűleg túl gyorshatás, és túl erős, és túl dopaméner, és túl jutalmazó ahhoz, hogy például kognitív funkció javítónak lehessen használni. Biztos az alatt a rövid idő alatt valószínűleg javulnak a funkciók, hogyha azok dopaméner alapúag, de így az újra a dagolási sóvárgás, mert valószínűleg hosszabb tálból. Csuk annyi, különhetőt is elmondanád, a kokainnak ugyan nem, de a kokalevélnek, amiből a kokain készül annak, azért van egy komoly reneszánsz a szintén most éle amerikában, például a Bolivia, ahol az alkotmányba beleírták, hogy a kulturális örökségnek a része a kokalevél, és most már elég sokféle terméket készítenek kokalevél, amivel viszont az alacsony, hatóanyag tartalmú termékeket, és egyébként tablasszom pont viss érdekes, hogy a 20. százod elején még voltak, forgalomba olyan üdítőítalok, amik alacsony, kokain tartalmúak voltak, kokakóla például, ami egészen a 10 évekig tartalmazott kokain, tehát a dóz is se mindegy, tehát hogy valószínűleg ezek az alacsony, kokain tartalmú termékek, ezek szerintem vissza fognak jönni. És ehhez valami ilyes, mit akartam mondani, egy sámánt kérdezve ezt az edemes éltel, hogy megkérdeztel, hogy mit keverne szívesen az ajó az kapfőzethez, és ő azt mondta, hogy kokalevelet, szóval, hogy szeremoniálisan is hoznak ezt be, illetve prágában volt egy grafikon, prágában volt egy grafikon, ami a liberalizmust nézte a kapcsolatban majd szíhedelikumok, és a LSD psilocibínél így ment fel a gőrbe, a kokainál ilyen alacsonyan tendelt, az alkol az természetesen az ment lefele. Szóval, hogy valamit azért ott is lehet, hogy lehet azzal foglalkozni, de ugye nem tudjuk például, vagy hát én nem olvastam, hogy frajtanak erről, milyen írásai voltak, lehet, hogy ő is valami jó terápiás használatra, már így meg is írta, csak ez még annyira nem köztudott. Az elmához meg annyit, hogy lehet azt hallani azért, hogy valakinek utazást indít be, vagy képek víziók jönnek, ezért pont egyébként a bazsival veszélgettünk prágában, és én azt úgy magyaráztam, hogy ugye mivel ez az érzésekre hatt, empátia érzések, és hogy ha valakinek ott van elakadása, vagy ott vannak emlékképek, amelyek vagy a tudattalamban azzal dolgozni a kell, akkor lehet olyan meg tudja oldani, de ez már csak az én magyarázásom, vagy bele magyarázásom. Megannak dozistól is függ, azért egy nagy dozis UMDM-nál, azért gyakorébbak a következő kérdés, még volt, mint ha let van egy kéza magasban, állj itt is vagyunk. Streamkedvér meg ismétlen a kérdés, tehát, hogy volt a aráset, hogy DMT-t adtak VOK, tehát nem látó embernek tudtok elről. DMT-vel igazából, csak egy ilyen nagyon alapos kísérlet sorozatot végeztek, még a 90-es évek elején közepén, az a Rick Straszman féle kísérlet volt, de hát ez is, mint minden klinikai kísérlet egészséges alanyokat használ, és ez egy nagyon-nagyon speciális célcsoport, és igazából mivel érdekes lenne tudni, hogy oké, akkor nekik vannak a vízióik, viszont mivel ez nem lehet kötni semmiféle jó gyászati alkalmazáshoz, tehát még, hogy ezt a célcsoportnak vesszük, akkor sem lesz utána nekik semmivel jobb valószínűleg, csak mi tudunk meg érdekes dolgot, tehát ez inkább alapkutatás, és nem annyira ez a gyógyaszati alkalmazás, és én azt hiszem, hogy ezt nem nagyon próbágedták, még mint ha LSD-vel lehet, hogy annóban csináltak volna ilyesmit, mert azért nem volt ennyire sziguri a kutatási protokól és engedéztetés, ennek lehet, hogy utána lehet nézni, hogy a LSD és a VOK-ok témába volt valami, de ott is csak azt amelyeképző, hogy maximum ilyen néhány alanyal, és lehet, hogy eléggé anekdotikus az is, ami van, tehát olyan rendes, solid kis életcsúrozot, azt kis esélyel lehet találni. Érdekes a témáigem. Van még kérdés? Igen, hát hát úr, hát a kérdés, hogy a Debrecen-ben frecskálladék folytatnak DMT-vel kapcsolatos vizsgálatokat. Igen, de a Debrecen-i DMT, illetve 5-ó DMT kisérletek azok sejt kisérletek, és ott végül is a sejteket lacsolják meg ezekkel a cuccokkal, úgyhogy a buli az egy egy kis méretű. Viszont, itt az az az érdekes, hogy tényleg, hogy a DMT-nek, hogyha ezek az anti-oxidatív tulajdonságői ezek beigazolódnak, vagy az imón rendszer terüsítő tulajdonságői beigazolódnak a sejteken, akkor van egy elég jó alap, az hipotéziseket gyártani, hát az edének már megvan a hipotézis erről az okszidatív stresszett kiküszöbölő de az, hogy ez eljusson oda, amit tegnap a Tilos rádióba Gáborról itt reklámoztuk ezt az estét és akkor eljutottunk a műsorvezetőkkel a DMT inhalátorrig, amit minden mentők kocsiban, természetesen majd lesz valamikor néhány évtizedmulva az azért még elég geodébb van. Viszont, érdemes követni a kutatásokat, mert ezek a saját szaktérülőtök ümbelül nagyon jó minőségű kutatások, szabó atilla és felcsikovedésmunkatársóik égzik. Én is csak annyit tenik hozzá, hogy a leventelmitette ezek ilyen saját kultúrával vannak ezek a kutatások, és amit azért fotosnak elég olyan azért ezek a saját kultúrá kultatások ezek jól arra, hogy hipotézis generáljanak, de azért az eseteknek a nagy százalékában, amit ilyen saját kultúrákon be bizonyítek, az nem működik embereknek, tehát például most 250 felet van, az olyan különböző kémi anyagoknak a száma, ami az alcánymer és a parkínzon és az elshasonló neurodegeneratív betegsége, kett visszafot ugyan fordítani, sajkultúrákba. Vől a 200, valamennyiből mindegyeket kipróbálták embereken, és egy sem működött, tehát ügyet beszéltünk, hogy vannak állat kísérletek meg ilyen sajkultúrák kísérletek, és ezek jó arra, hogy az ember bizonyos megérzéseket kapjon, de azért többször nem működnek, mint működnek, de elmondjuk ezzel együtt valóban az edének nagyon érdekes hipotéziség vannak ezzel kapcsolba. Remélem, hogy igaza lesz, csak szerettem volna megegyezni, hogy azért ezt nem szabad annak venni, hogy ez így is működik az emberben. A kérdés az, hogy parkínzon kor és hasonlólyan leépülős betegségekkel kapcsolatos kutatások vannak? Azt tudom, hogy a juaszkával lehetják a Neurongenez is, vagy is azt, hogy a Neuronok azok aggyalakott, vagy aggy képe feltáró módszerrel, azt bizonyították, hogy a juaszká a során, vagy is egy DMT hatására, Neuronok keletkeznek az aggyban születnek újak, ami ugye végül is, ebben a kutatásban azért fel lehet használni. Azt hiszem, ezek érkis érletek voltak, ez a Giordíriba féle, ugye? A másik meg az, hogy ami alapvetően alcánymáról igazából nem tudom, de a parkínzoner biztos, hogy egy ilyen dopaminergikus leépülé zailik viszont, az összes ilyen holucinagényszer elsősorban a szerotonin rendszerre halt. Ebben nem vagyok egészen biztos, de azt hiszem, az a kutató, ez a Giordíriba, akivel most is találkoztunk prágában, és azt hiszem, hogy mondta is, hogy ez egy ilyen szerotonergikus neurogenezis. Tehát magyarul valószínűleg pont nem azokat a sejteknek a feléledését segíti elő, amelyek sérülnek a parkínzon során. Ezen kívülén, én nem tudok arról, hogy ezeket a szereket kifejezetten ilyen neurodegeneratív betegségeknek a kutatására használnák. A kérdés az, hogy bár keretkeznek újínek sejtek, ezek tudnak-e is rövid válasz, hogy nem tudjuk, mivel jelenleg ez ilyen egereknek az agyát felszeleteljük, és utána van egy különböző színezőteknikek, hozzá megnézzük, hogy ott van a sejt, de nagyon hamar azok a sejtek elhalnak. Tehát igazából valószínűbb, hogy igen, de erre olyan igazi, keménymagos bizonyítékunk nincsen. Igen, már nem lehet előtt is megutána is felszeletelni az agyát, de érdekes kérdés, ez egy érdekes módszertoni probléma, hogy ezt, hogy lehet akkor megoldani tényleg, hogy látjuk valamivel, hogy azok most ott új sejtek, amik mondjuk az ajóhozka, hogy DMT hatására keretkeztek, érdekes kérdés, de valószínűbb nagyon az elején van még az az egész kutatás. Hogy igen, elején van, viszont ezzel további kutatások lesznek, ez is fel volt sorolva a Beckley Foundation listáján, hogy ezzel akarnak tovább foglalkozni. Még kérdés, valakiben Magyarországon milyen kutatót csapartok vannak? Köszönöm a kérdés. A Magyarországi kutatásokat azt a jelenleg általam elnökött multidisciplinári stársossága psihedélikumok kutatásaért növő egyesület próbálja összefogni. Jelenleg ez arról szól, hogy csak összegyűjtjük azokat a kutatókat, akik egyáltalán érdekeltek ebben a neurobiológiai akár a psihológiai vagy egyéb tudományok oldaláról. Hát ez jelenleg, itt Magyarországon elég bonyolult ez az említett Debreceni kutatások talán az egyetlen ahol sejteken van ez a DMT, 5 meho DMT vizsgálat. Állat kísérletek volt, akkor rában is, tehát az mondjuk úgymond annyira nem duranás, de hát ezek mondjuk az előző érában ezek a kutatásokat úgy kell elképzelni, hogy a patkánykának beleinyekcióznak a gyomrában egy hatalmasodal az MDM-át és akkor utána megfigyelik, hogy hánykört rohan és utána, hogy oda fekszik a másik mellé és kipurcan. Tehát ez, és utána belet bizonyíteni az MDMA kills. Tehát ez körülbelül ez a színvona. Próbáljuk a egyrészt az engedi éstetési folyamat ott valahogy előre vinni, ami hát elég volt többek között azért, mert mivel nem voltak itt korábban ilyen jellögű kísérletek, ezért igazából azok a állami hivatalos szereplők, akik az engedi éstetésben érintettek, ők se tudják, hogy ezt, hogy meg mindkéne csinálni. És ezért, hát magyar bürokrácia kedventz, módszerre szerint, hogy ha kérdezzünk tőlük valamit, akkor amit ők másra válaszolnak. Ez egy ilyen tologatási dolog, tehát hogy nagyon nehéz előre menni ebben a hátúanyagok, mivel rákérdezni, hogy még ha bizonyos hátúanyagok tiltól is tán is vannak, de a hátúanyagokat tartalmazó növényi részek, különböző kombinációi őrleményel, száritmánya összefőzött trútyólyas a többé, hogy ezek akkor valóan mindek minősülnek és engedékelle az ahhoz, hogyha mondjuk, mi nem a tiszt a hátúanyaga, próbálkozunk az alanyokon majd valamikor, hanem ezekkel a igazából kinyakint nem ellenőrzött anyagokkal eresesi került választ kapni és sajnálatos fejlemény volt most egy nem régiben, hogy a Magyarországon tiltól is tára került, tehát az újcihakti anya listáról kábítószeri átsorolásra került az ibogain, és a salvinórin a, és ezt sajnos azt jelenti, hogy még jobban megnehezettnek a kutatások, mert ezekhez akkor megint nagyon különke engedét kéne szerezni, hogyha próbálnánk valamilyen kutatást elesdés a többi természesen ugyanúgy kábítószeri listán van, mint eddig is, ami persze nem akadályozva hivatolos kutatásukat, de szinten nem egy karrierálom, egy kutatónak, hogy akkor most elkezdjen egy hatalmas munkával felderíteni, hogy akkor most hogy is kellene ezeket valahogy engedélyel kutatni. Úgyhogy jelenleg az folyik a Magyarországi psziadelikus kutatási szcénában, hogy próbáljuk kinevelni a következő generációt, ez a psihológiai oldalról sikerült elég jól, tehát például a Karoli egyetemen a psihológia szakol, most már egy olyan 20-25 hallgató legalább, aki ebből a témából, vagy Becselor vagy Mester szakdolgozatot készített, és az ő témavezetésüket próbáljuk például előrevinni, tehát az a lények, hogy legyen olyan igényes szakmai munka, ami esetleg megalapozva az, hogy később majd esetleg ezeket a fiatal kutatókat bevomva, talán valamit nagyobb többekbe előre lesz sem vinni. Láttam valakit. Az első kérdés a tanulás és a sziadelikumoknak a kapcsolata, a második kérdés pedig, hogy az ego kikapcsolása érfelelősaggy területek és a sziadelikumok. Először a tanulásos kérdésre válaszolnék, amikor sziálterek sokszor meghozták ezt a páruzamot, hogy az ember nagyon sok mélyi élmény szerez gyermekkor a során, amelyek később meghatároznak bizonyos viselkedés mintáit, és a másokszor említett Timothy Leelynek van erről több publikációja, hogy a sziadelikus élmény egy ugyanilyen mélyi élmény, tehát hogy a sziadelikus állapotban megszerezett élmények, azok hasonlítanak kori emlékekben, abban a szempontból később jó van, nagyobb kiatásuk van. Most az, hogy az adj úgy működik jobban, mint a gyerekeknek, hogy több terület kommunikál egymással ez, ez valamilyen szinten igaz, csak itt az a nagy baj, hogy hogy igazából, hogyha most így normálállapodabb betesszünk valakit, különböző képalkotási ezközökben azért úgy az nagy része, hogy mindig valamilyen szinten egy többi részével, tehát hogy ezt nagyon-nagyon nehéz így kibogozni. Amit hozzá tenni itt, hogy ami kifejezetten ezek a mostani modern képalkotási eljárások kutatásról, ezt szerintem ebben, hogy szívedelikus szerekkel, ez egy így picit sántít. Abban a szempontból sántít, hogy például mi most kijött Aprilishban az LSD-s kutatás, hogy rengetegen képalkotó eljárással megvizsgálták, hogy a paciánsek bevettek 75 mikrogram elejstét, amíg azábbol egy ilyen hát, jó-jó, a színek de úgy ennyi, tehát hogy ez nem egy ilyen szívedelikus állapot igazából, mert az egy ilyen, hát a küszöbi érték felett van, de nem sokkal. Tehát, hogy igen, ezt egy nagy direl durvára bejelentették, hogy ah, megfejtettük az elejstét, meg a szívedelikus élménydégezábbol ilyen nagyon-nagyon minimális volt az az adak, hogy szerintem azt sem kéne ne veznéb szívedelikus élménynek. Ami meg azt az ilyen ego dissolution dolgokat életít, azért az fontos, hogy igen, itt van egy olyan, ez a default network, amiről valóban beszéltek a videóban, és hogy valóban, hogy ennek a desintegrációt, tehát hogy mennyire kevésbé kollérál az aktivitása, a különböző elemeknek egymás között, ez korrelál az, alamit ego dissolution ne kívnak. De azért, az fontos az a tenő, hogy itt-enkor kitötenek ilyen ego dissolutionért, és azért tudja, hogy ez mennyire egy ilyen quantitatív kutatásnak felel meg az megkérdő jeleszető. Meg, ugye itt ilyen, jönnek aztán ezek az ilyen klasszikus, ilyen metodológiai problémák, hogy ezekben a kutatásukban mindig csak ilyen korrelációkat látunk. Tehát, hogy ó, váó, az elejsdő élmény korrelál azal, hogy itt meg ott felmegy az aktivitás, és akkor mi van. Tehát, hogy amikor ezt a mostani elejsdés szikket, nem tudom, ami áprilisba jött ki. Nagyon lelkes voltam, amikor kezembe vettem, és hogy jólastam a cikket, így egyre jobban elfugyotta a lelkesedésem, azért, mert ezek ilyen nagyon leíró, jellegű dolgok, ugye az a baj, hogy alapját ilyen azt, hogy hogyan keretkezik az agyban a tudatállapot, erről nagyon keveset tudunk ön magában. Tehát, onnantól kezdve, hogy van egy problém, amiről nem tudunk semmit, rá teszünk 500 mikrogram elejsdét, és akkor, váó, még kevesebbet tudunk róla, igen, ilyen összeassonlító dolgokat tudunk, hogy ez jobban korelál azzal, de de igazából nem tudjuk így az egész, nincs egy elmélet. És akkor ilyen, akkor van a diskasson része ennek a pépőnek, és akkor ott nagyon levezetik, hogy olyan mennyivel aktívobb a vizuális cortex, és akkor emiatt van azt, hogy aktivabban, tehát, hogy vannak ezek a vizuális halucinációk, de úgy úgy mindig nagyon könnyi a tudományba megmagyarázni valamit, hogy tudod, hogy mi lesz a az élményt, tehát, hogyha valaki ránézni ezekre az ajtskennekre, az igvilágon meg nem mondaná, hogy itt milyen élmény fog hozzá társulni, csak azt, hogy tudjuk, hogy mi az élményt, tudjuk ezeknek az eredményeljét, és aztán így ezt össze lehet fűzni, egy ilyen szép kerek, storívá, de ez nem ugyanaz, mint a predikció, tehát, hogy hogy ebbe van egy ilyen jelenleg azért az a psziédelikus kutatás, ez egy ilyen ebbe van egy ilyen storimesélyési vonal, és ebbe nem a psziédelikus ilyen gyerek cipőben jár. Pón most a Franz Wollandweiderre lakiaszem a az egyik legnagyobb, vagy nagy név minden esetre a szakmában, ő is ott volt ezen a konferencián, és pont arról beszélgettünk így egy körbe páron, hogy az igazából a bajügy általában az ajkutatással hogy igazából nincsen egy ilyen, nincsenek elméletek, tehát az ajkutatásban van ezer elmélet, vannak a memóriára elméletek, azok vannak, amelyik a szintetirákra, vannak kell, amelyik a selyt szintet, vannak melyik hálózati szinten, de hogy ezek az elméletek így nincsenek összekapcsolva, tehát onnantól kezdve, hogy nincs igazából egy valami normatív elméletünk arra, hogy hogyan a lesz az ajból elmel, meg ezekről, innentől kezdve, így nagyon nehéz így ezt a psziédelikus dolgot így belehezezni, és ezt csak így önmagában az ezer egyedik elmélet, amelyik ugyanúgy nem csatlakozék a másik ezerre, ez minden, hogy azok ez. Ja, még azt akarta mondani, hogy viszont ebben a témában a Robin Carhart-Harris-nek, az aztán pont egy open access article, ő neki van egy olyan cikke, hogy the entropic brain, valami ilyesmi a címe, és azt mond ebben a témában egy ilyen elég, jó ilyen nem nagyon hardcore leírása a kutatásoknak. Szóval azt mindenféleképpen ajánlalem, hogyha ez Robin Carhart-Harris, entropic brain, valami ilyesmi lesz, és akkor ez a frontiers of valami neuro science-ben van, és azt hiszem ez egy ilyen open access, tehát hogy, de ha nem, akkor meg az orosz heker oldalól, minden cík meg van. Átmasolom neked itt van. Ez nagyon érdekes, ja az első részé a tanulásos dolog, hogyha ezen olyan tanulást jelent, az, hogy leülünk bemagoljuk a tan könyvet, az egy másik tém, az a cognitive enhancement, az más tipusú szerek általában, mert a psziadélikumok inkább ezt az effektet adják, hogy a berögzült sémákat, meg a racionális kognitív dolgokat, azokat inkább szétszedik, és akkor inkább ez a kreativitás tipusú tudatállapot, ami létre jöhet. A cognitive enhancement, az viszont a pont az éberség öztönzése, meg a hát ilyen dopaminer dolgok, figyelem, sa többi összesedetség, azok típikusan nem ilyen szerotoner dolgok, hanem az az egyegész más ilyen szerkategóriú, úgyhogy szédélikumok ebben nem használnak az más szerek, nem tudom amivel most modafiniljú teszembe, meg lisztek, amint meg összes ilyen piracetam, nicergólin, sa többi, tehát azok más, más tipusú tém, csak ennyi vonnállam a fejembe. A másik kérdés nagyon érdekes ez a tudatkutatásosabb szédélikumkutatás összefüggés, aminek egyrészt nagyon örülök, mivel hát én még több mint 10 éve a tudatkutatás oldaláról kezdtem és akkor onnan navigáltam bele a szédélikumkutatásba, persze azt akartam, csak akkor még a tudatkutatásban nem volt benne ez a szédélikus témá és ezért tök jó, hogy például a Robin Carhart Harris, aki tényleg egy ilyen zászlós hajója és szupertárja a kutatásoknak, hogy ő is hozzá szól ehhez a témához a tudatkutatás oldaláról holott egy szédélikus kutató. A másik, ami perszeben nem tetszik, hogy most a tudatkutatásba belejött egy csomó olyan új arc akikről én nem hallottam korábban, tehát mondjuk több mint 10, 11, 12, 3 éve járok, jártam tudatkutatási konferenciákra kifejezetten, és ott nem volt jelen ez a szédélikus témá és azok, akik most így a hozzányulnak ehhez a szédélikumokon keresztül a tudatkutatás témához nekik a érzéssem szerint nincs meg az a hátterűk, ami a tudatkutatáshoz szükséges lenne a tudatkutatáshoz nagyon egy multidisziplinális vagy interdisziplinális terület, onnan ilyen erős filozófiai hátter van például, tehát ez például, amit itt a basi bedobot, hogy agy és elmen, az agyot meg az elmét egy mondatba foglalni egy bonyolult filozófiailag, mert mi a viszonya kettő között, és tehát, hogy itt kell lenni egy valamilyen filozófiáig indulási pontnak, meg ennek egy hatalmas hátterírodalma van, és ezt szerintem a mostani öpszédélikus kutatók azért nem molvasták magukat ennyire bele a témába, csak ez ilyen nagyon jól hangzik, hogy consciousness, és akkor most ezt így lehet nyomatni, ettől függetlenül ez az entropik brain ez elég érdekes elmélet, ezt konkrétan az abstract játosz lefordítottam egyesületünk a hosszú nevű még a weboldalom volt a ki en rövid összefoglalók a legfrissebb kutatásokból, most nem tudom hogy a weboldaléppen éle vagy nem, de mindenséltre a facebookon megtaláljátok a psihedélikus kutatótársodásuráságot azt hiszem facebook.com per psihedélikum vagy psihedélikumok meg weboldalis van, vagy kéne lenni, úgyhogy ezeket közre adjuk ezeket is, amik a psihedélikumok és a tudat közös kutatási területi van egy srác, aki most az iszem Japámba van, és neki meg van az egyik ilyen, na ötényleg ért a tudat kutatáshoz az elméleti oldalról, mert van egy ilyen information integration theory nevű tudat model és ezt bővítette ki a psihedélikumokkal úgyhogy ezt próbálja integrálni, hogy a psihedélikumok azok hogyan illenek bele vagy elősítik ezt az information integration theory és tehát, hogy ilyeneket lehet találni egyre jobban összekapcsódik a két oldal, csak mint Abazsi is mondta, az mondjuk nem elég, hogy van még egy új elmélet és akkor ez olyan, amit mondtál, hogy az elméleti fizikál vagy mindenkinek van egy elmélet és akkor mindenki íróla egy könnyvet és utána ugyanot vagyunk Szenintem kutató irészre, hogy mindent elmondták én újra kiemelném, hogy majd a tudomány egyszerú talérja a helyzetet, illetve azt is, hogy ugye még nem tudjuk, hogy a tudatkutatás, hogy az agyfeldtárás hogy ezek a képalkotások, még igazából azt is kereség, hogy mi az az ego, vagy hogy hova lehet netenni az egót és ugye, amíg ezt sem tudjuk, addig ugye nehéz azt mondani, hogy hogy itt ego disszolusson alakult ki, következtetések percepciók, kérdőhív kitöltések ezek történnek, illetve azok is történnek, például a sármáni szertartásoknál, egy jó sármán vannak ilyen beszámolók, hogy azt élik meg, hogy igen, is bele nyúlta a agyamba, ott operált valamit, ki vet idetett oda tett és ki jöttem. Ezek nagyon érdekes dolgok, amik itt zajlanak, talán sőt, hát én remélem azért egyszerre fényderült tudományos oldalról is Asa leér az időnk, még esetleg, hogyha van egy kérdés, akkor egyet. Azzal ennek kérdésem, hogy akik most itt vannak, azok mennyire éreznek még arra valamilyen energiát, hogy esetleg egy későbbis a szegyesületünk által szervezett ilyen hasonló jellegű, de egy nagyobb helyre szervezett eseményen részt venének, hogy elég volt ez így egy alkalommal, tehát mondjuk, ha felteszi az a kezét, aki eljönne szívesen még egy ilyen vetitéssel vagy ilyesmőre egybekötött kerekasztal, vagy hasonlóra, hogy jó, akkor nagyobb helyett fogunk kibérelni. Kövessétek a multidisziplinári társaság oldalait. És a drugreporter pedig természetesen köszönjük, és előre gondolom, reklámozni fogják ezt az eseményt, mint kapcsolódott. Egy tő fügetlő még folytathatjuk a dolgot. És köszönöm, hogy eljöttetek, és ha követitek a drugreporter a Facebook-kal, akkor biztos, hogy majd ezt az eseményt is berangozjuk, illetve a Twitter-finklub is fog majd folytatódni. Talán gyógyászati Mari Húána vagy valami hasonló téma lesz majd, legközelebb azt is majd beharangozjuk. Köszi szépen, hogy eljöttetek, és végigültétek a tömegben.