 Poštovani učisnici, dobar dan vam želi. Moje ime je Nadira Bervić, sredačno vas pozradjam ispre centraza energiju, okolinu i resursi Cine21. Cine21 je lokalni partner što okolskom istituta za okoliš i skupa radimo na izradi strategije i akcionog plana za okoliš. Danas mi je pripala čast da vas vodi kroz ovaj webinar zajedno sa profesorama Zrudinom Pusikom. I evo za početak voljela bih najprije da vas opoznam sa programom webinarom. Dakle, kao što ste imali priliku vidjeti u dnevnom redu koji smo vam dostavili, webinar se sastoji od dva dijela. U prvom dijelu pričamo o kontekstu i konceptima, gdje ćemo najprije saznati više o proizvodnji i korištjenju uglja u Bosniji Hercegovni. Dakle, dobćemo prigled sektora uglja u Bosniji Hercegovni i energetzkih trenduva. Zatim ćemo sve učisnike uvesti u koncept pravidnih transicije i osvrnćemo se na pridhodna iskustva u prosvosti. Drugi dio webinara se sastoji od pravčnih primjera koji su tiču pravidnih transicije. Dje ćemo se mi u stvari najprij upoznati sa inicijativom za podašku energetzkoj transicije u udarskim područima na Zapadnom Balkani i Ukrajni. A zatim ćemo imati priliku da saznamo na koji način je Poljska radla tertyrealno planiranje transicije. A kako je Svecka Banka, jedan od glavnih partnera pored ebopskih komisije za inicijativu, za podašku energetzkoj transiciji, imaćemo priliku da saznamo o aktivnostima Sveckije Banke u procesima transiciji u Bosni Hercegovni i drugim zemljama Balkana. Naravno, pored Sveckije Banke, jedan od ključnih partnera je i Evropska Banka za obnovi razvoj, odnosno IBRD. Isto tako ćemo imati priliku da saznamo o angažmanu IBRD-a u Bosni Hercegovni i na Balkan. Webinar završavamo sa perspektivom elektroenergetskog sektora, gdje ćemo se u svariji osvarnuti na energetzku transiciju i spomenućemo neke od izazova i mogućnosti u Bosni Hercegovni. To je neki program koji smo pripremili za danas. Svaka kako nakon izlaganja slijedi diskusija i na kraju osvomi zakruci, nekoliko techničkih detalja pri nego što krenimo, kao što imate priliku vidjeti, današnji webinar se održava prozi webinar format kog viru zoom aplikacije. Jako je važno da napomenimo da se webinar snima i da će nakon webinara biti, snima biti dostopan javno. Tako da ono što je važno za sve vas koji ste odlučili, dana za nam se pridružite. Jeste da ste u prilici da sudilajte u diskusi i putemo opcije question and answers, odnosno pitanja i odgovori, to je ova q&a i opcija u vašim izborniku na zoom aplikaciji i ja vas pozivam svakako da se uključite u diskusiju dokom webinarom. Evo, ja bi sad prepustila riječ prosvora Zrudino Husiki i u stvari bi voljila da pitan prosvora budući da je on voditelj radni grupje za kvalitet zraka i klimatske promjene u okviru USA projekta. Prosvore, zašto nam i energetica transicija važna, na koji način se dotičemo u USA projektu sainepijetskom transicijom i etuta na malo pojasnik. Taj koncert. Hvala. Hvala Nadira na pitanju. A prije nego što odgovorim na pitanje, ja želim da sve vas sredačno pozdravim u svoje lično ime i u ime tima koji u okviru izrade energetice, paradonokolične strategije, jakcijno hlana za Bosnijercegovinu radi na tematskoj oblasti koja se tiče kvaliteta zraka, klimatskih promjena i energi. Što se tiče ovog pitanja, dakle, prije svega da istaknem da mi je drago, da smo danas o ovdje se okupili, pa makari u ovakvom formatu i da diskutujemo o jednoj veoma važnoj oblasti, o jednoj važnoj temi za Bosnijercegovinu, s obzirom da je pitanje energeticije transicije veoma važno za privred Bosnijercegovine, jer preko dvije trećine električne energie proizvodimo iz uglja, a ono što se manje naglašava jeste i da je ugalj veoma bitan i za sektor grijanja, o gotovo u individualnim ložištima, dakle, individualne načine, grijanja, velike udijo u ugla i u toj oblasti, ali i u sektoru daljinskim grijanja, a veoma je ugad značajeno Bosnijercegovini, kar govorimo o industrijskoj proizvojni. Kao što svi znamo, Bosnijercegovina ima dugu tradiciju eksploatacije ugla, koja je duža od jednog vijeka i kroz takvo jedan dug period u Bosnijercegovini se razvila čitava jedna podruća koja veoma zavise od eksploatacije ugla, odnosno od lokalnih rudnika, koji ne samo da daju najveći dio radnih mjesta, nego je čitava lokalna ekonomija usmjerena ka takvim rudnicima. I danas u okolnostima, kada je imperativ dekarbonizacije, ta podruća se susreću sa jednim velikim izazovom kako da naprave energijetsku transiciju u ovim nekim vremenskim rokovima a govorimo o vremenskom horizontu do 2050. godine. I ako se to iz ovog vremenskog ugla čini prihlično daleko, takav jedan proces zahtjeva jako dugo vrijeme i treba cani početi još i uče i danas možemo reći da može biti kasno, ali ne treba odgađat konkretne aktivnosti na tom pultu. Zbog toga je veoma bitno krejenti proces transicije i prepoznati prije svega razvojnju šansu ne samo za ta podruća, nego za podruća koja su dominantno zavisna od eksploatacije ugla, nego i za čitavu BH privredom. Mikroz izradu ESAP-a na principima participativnu uče šta sa cvanovima radnih grupa definišujemo ciljeve i mjere, koje će onda na dekvata način usmjeriti energijetsku transiciju i u isto vrijeme poboljšati kvalitet okoliša. Dakle gledamo izazovu energijetske transicije i učešao razvojnju komponentu i komponentu koja vodi ka poboljšanju kvaliteta okoliša. Z toga ova potreba za ovakvim jednim webinarom je proistekla i kroz brojne sastanke radnih grupa koje smo imali kroz dosadašnjim implementaciju strategije okoliša i akcionu glana za Bosniju i Hercegovinu i dragom je da smo uspjeli zajedno sa kolegama sa Štokolmskog instituta za okoliš organizovati jedan ovakvim webinarom i dragom je da je interes jako dobar. Stimu vezi prepoznaviši ključne aktere Bosniji Hercegovini u ovom procesu. Danas su sa nama i prestavnici Ministrat Svanjske Trgovinje i Ekonomskih Odnosa. Tu je dr. Admir Softić, pomoćnik ministra za energetiku Ministratu Svanjske Trgovinje i Ekonomskih Odnosa i tu je sanama i gospodin Sena Doprašić. On je čef odjela za okoliš u Ministratu Svanjske Trgovinje i Ekonomskih Odnosa. Veoma važna je uloga tog ministarstva i zbog toga je opozivam doktora Softića da nam se kratko obrati i naglasi sa kojima to, sa kojim izazovima se trenutno ministarstvo susreće kada je u pitanju proces energetike transicije. Izvolute. Dr. Softiću, da u se čujemo. Da u se čujemo. Čujemo se, izvolute. Prije svega da vas pozdravimo imene Ministrarstvo Venske Trgovinje i Ekonomskih Odnosa, Bosniji Hercegovini i Sektora za energetiku. Časmi za dovoljstvo. Danas biti odje zrajedno sa Vama. Što stiče Ministrarstvo Venske Trgovinje, odje prije svega se zahvalio Timu Sveckije Banke koje je zrajedno sa nama kreno radit prvi u regionu. Naknado se ukrejno oključila, mi smo zahvaljujući Timu na čalu sa gospodljom Rejčel i Romom i našim dženanom koji radi u Timu Sveckije Banke. Spijeli smo ući kao priorite država kada je pitanju transicija regiona bogati sa ugljem znači okiru ovi država zapadno u Balkana plus Ukraina. Ono što trenutno radimo, zajedno sa Timu Sveckije Banke, je to da radimo na izvada i mapije puta za regione bogate ugljem i plan je znači da negdje do kraja septembra imamo urađeno ovaj plan. Trenutno radimo na definisanju stakeholdera i u narodnom periodu će znači bit definisanu zajedno sa način organizacije sastanaka zajedno sa nadožnim titijeskim ministarstvima nakon i način pristupit ovom pitanju. Ja bi se na početku još jednom zahvalio i organizatoru ovog sastanka. Ima ćemo dovoljno vreme da razglovaramo, da razmijenimo mišljenja. Hvala još jednom, ja ostajem odgopu za pitanja dostupan tako da ima ćemo na kraju priliku da razgovaramo. Hvala doktore Softiču, hvala na prije svega učešću i na dijeljenju veoma koristih i aktojelnih informacija po aktivnostima koje se provode u vašem ministarstvom. Svakako da je i odjel za okoliš u ministarstvom svega trgovina i ekronomskih odnosa ključan za proces transitije s obzirom da kao država članica i energetskje zajednice ali i podpisnica Pariškog spora zuma imamo određene obaveze spram regulisanja emisija stakleničkih gasova pa s tim u vezi pozivam gospodina Senada Oprašića na nas on kratko pozdrav i informiše o aktivnostima njegovog odjela. Izvolute. Hvala profesore, na prijuci da se nešto kaže po pitanju ove aktivnosti koji za Bostru i Hercegovim zetno izazovni i jako začajni. Šta je posebno kod nas začajni? Postanje Hercegovina može biti energetski neovisno, ukoliko koristio vi skoro 6 milijardih tona ublja koji ima kao rezerv, akustetu i skopa i pretvorimu uved. Također imamo i dosta vodeni potenciala ali akcijna tu narodnju periodu mora postoje na obnovljim izvorima. Jer smo imi kao vidju narodnje zenice povognemo globalno da se smanje emisijest na kledičkim plinova na način da ćemo koristiti ovo što nane na razpolaganju, ovo što je obnovljivu. Imao i obnovljivih izvora i transicija sa uglja na obnovljivih izvore je veliki izazov za Bostru i Hercegovim. Nam osjećaju ovako radići i razgovarajući sa mnogim i vas prisutnih da se u suštini radi isti posao na više frontova i više institucija učestvoje da kažem da bi reozirove jednomci. Nema jedne zeljčke akcije. Ta zeljčka akcija u suštini bi trebala biti biđena u jednom, na kažemo, značaj formiranji jedno može to biti državni tim, tim Bosne i Hercegovni lubeč, kako kod ko hoći to danas ove, koji bi bio sasoljenu kompetentnih ljudi od ekstraakta, narodno državi službenika najviših nivola, ministara, potrebi koji bi u suštini pregovarav sa veđunarno zeljicom kapka da pobog Bosne i Hercegovni urešavanju ovih pitanja transicije kao obnovljiv mislima prezvodnije električne energije. U tom smislu veđunarno zeljica raspolažu za dekvatnim, za Bosne i Hercegovni, svećim resursima koje bi mi u suštini mogli izkoristiti, staviti raspolaganje elektroprivoredalna prije svega, a zatim svima onima koji bi mogli daći svoje neki doprinos u svom svijem svijem. Svijesno je svoj, recimo, da građali Bosne i Hercegovni sami, se utopljavaju kuće, mijenaju krovove, građali neke, na kažemo, instrumenta je odnosno elemente koji ih vode energetskoj, da kažemo, efikasnostju u smislu da manje tršuje, manje plačaju i tako dalje i utlanu smislu. Jedna, aksija države kao podrška takvim aktivnostima građara morali na neki način biti prepoznata kroz konkretna davanje konkretna davanja i izdvajanja pa čak i elektropribljeta i tako danje. Takođe, simulacija, uvoza, da kažemo, elektriški i vozila bi doprinila sve ukupnoj energetskoj i ekološkoj i klimanskoj efikasnosti, ali to nije trenutno tema ovoga skupa u tom smislu, ovaj skup ja li ja chtio na neki način da iskoristim da jedan od zakučaka, kojevo je prijedloga sad mi 4%, ili možda ja ne znam kako uveć postoji, da se formira jedan zemljički tim koji bi bio sasađa od relevantnih ljudnih, institucija, eksperata, ako treba leđunarodnije zemljiću, svakako milistara nevode i taj tim koji bi pripremili jednu zemljičku platformu za nas na svim međunarodnji formu i kroz te veđunarodnje formule pokušali da osiguranju bosti i hercegovnih sresta koja bi bila neopodna i koja mi se iskoristila za transiciju koja nas očekli. Samo, recimo izvanja, ja se zadnjiku pročitao 250 milijona varaka i Evdopska, Elekci Priveda predvijedno da izmeji za zatoranje rudnika, ljudi možda se ti 250 milijona može da kažemo plode sa meki novi 250 milijona konvertivi limaraka kroz razlišta davanje Evroskog. U svakog kućaju moramo se obraziti energijeskoj zemljići i sekretariatu konvencije i međunarodnim fondojima sa jastim projektima, sa jastim zadacima da napravimo tu transiciju a za sve je pred uspo formiranji jednog takvog timu. Chvala Vam, izvijenam se što se malo duže govorio ja nisem onaj grob, što se jade. Hvala Vama, Gospodina Eoprašiću za uvodno obračanje, za informacija koje ste podijelili sanama i posebno hvala Vam na konkretnu prijedlogu koji smo evo zapisali i predložit ćemo ga kao zakvišak današnjeg sastan. Evo ja predlažim da krenemo dalje sa našim programom i evo ja predajem riječ kolegici nadvira izbog. Hvala Vam, puno profesore. Evo vidim da imamo 115 učestnik, bilo bi dobro da probirimo istrukturu a to ćemo uraditi korištenje, mjel moderni technologije kad već imamo priliku. Ja ću podijeliti svoj ekran Nadam se da vidite. Otvrćem da vidim. Odrečno. Evo ja bi sada zamolila sve učestnike da odu u svoje web priglednike ukucaju www.menti.com Kada pristup je toj stranici da upišu kod koji je istak od kodina ekranu i da odgovori na pitanje iz kojeg sektora dolazajim. Palavam. Dakle, ovo je jedan super način u stvari da vidimo iz kojih oblasti dolazi današnji učestnici a imaćemo još par pitanja u duku webinara. Super vidim da su se svisnašli da odgovaraju. Evo za sada imamo najviše predstavnika iz akademiske zajednice i privatnih preduzeća. Evo sačeka ćemo još par minuta kako će biti rezultati u konačnici. Dakle, ovoj aplikaciji možete pristupiti i putem vašeg računara ali i putem vašeg mobilnih telefona kako vam je lakše. 46 odgovora. Molim sve učestnike da sudjeluje u ovom upitniku. Jako nam je važno da dobijemo olusrukur na savom početku. Evo trenutni preseg. Najveći broje predstavnika iz pred državnih istitucija akademiske zajednice privatnih preduzeća broje se lagano povećava. Super, super, odlučno. Predlažim da nastavimo dalje sa programom. Evo kao što vidite prema ovom preseku. Najviše predstavnika imamo iz pred državnih istitucija na 3. mjesto privatna preduzeća i 4. mjesto djeli organizacija civilnog društva i javna preduzeća. Evo imamo još jedan odgovor iz pred državnih istitucija. Evo ja ću prestati dijeliti ekran i kako ne bi smo dužili velikam je čast da najavim našeg narjednog izlagača. Tvoj gospodin Damir Miljević član upravnog odbora Centra za održivo energetsku transiciju u reseptu u Sarajevu ima preko 7 godina iskuso u oblasti energetstvih transici razvijedrživstva energije i ekonomike u energetici. Od februara ovdje godine radi kao stručnjak za energetsku transiciju sekretariatu, inicijive za hodušku energetstvih transiciju u rudarskim područima na zapadnom Balkanu i Ukrajnim. Dobar dan, gospodin Damir Miljević Dobar dan, želim pervo da pozdravim sviju koju čestuju na ovom webinaru i da se zafvalimo organizatoru za prilivita. Evo ja nešto kažem o sektoru ugla i u Bosnih Herzegovnih da pokusam da dam neka kakva pregled stanja u tom sektoru, s tim što odmah zapomjenim sobzirno, da sam jaj ekonomista, moj čita pristup o ovom i problemu će biti s sanovi što ekonomi. No, za početak da dam neka prvi sitni pregled kako je stanje u sektoru ugla u Bosnih Herzegovnih pa vas molio nadedni slide. Znači što se tičuje proizvodnije ugla u Bosnih Herzegovnih se uglavnom prizvodi ligniti mrtih uglaj. I ukupna proizvodnija je na nijovu nekih 13 milijona tona procišnogodišnja, ono 1100 godini za 23.000 milijona tona. 94% to ugla koji mi proizvedajemo potroši se za proizvodnju električne energie, a nekih 710.000 da tona se potroši za proizvodnju toposne energie. Odnosno to u domačvinstva koriste za grijanje i koristiji u centralnim sistemima grijanja polgradovima s tim što 50% uklavno proizvedajemo toposne energie u centralnim sistemima grijanja, odpada na energiju proizvodnju prizugla a od donih 710.000 tona ugla, i jednog trećinu potroši idu i dva domačinje. Bosnih Herzegovni trenutno imamo 11 aktivnih rudnika uglja i 5 termolektrana a taj kompletan sektor direktno zapošljava 11.000 radnika. Izuse v termolektranista na Arikove, pušta na urad 2016 godine, sve ostalo je termolektranit, Bosnih Herzegovni su stare i starost pojedini blokova se kreće u 31 do čak 70 i 1 godine prema tome oči to da situacija stok stanovišta baš nisu jajna u ovoj desnovi tabeli ovamo, ovo koja i ovoj boji imate kako izvoje da produktivnost poradnik u gigavat satima i tu možete da primijetite da nova termolektrana je 3 do 5 puta produktivnija od našvih starih termolektrana. Što ste teče ukušno i starisani kapaciteta za povizvodnju leksjineriji u Bosnih Herzegovni gigavata i u tim ukuplni kapacitetima kapaciteti termolektrana iznose 48% a ukuplna proizvodnja eleksjenergi u Bosnih Herzegovni kreće se iznaži 15 i 17.000 gigavat sati ona je na primer 2019 bila 16.000 gigavat sati i tu je učešće eleksjenergije do proizvodene kreće od godine od 10.000 i 72%. U principu zavisi od hidrovojska situacija. Ono što je važno napomenuti je da sa ovom proizvodnjem leksjenergije Bosnih Herzegovni je aktivni izvodnik eleksjenergije i nismo jedin je aktivni izvodnik eleksjenergije u regiji. Zato je to ispade da prihodimo više eleksjenergi nego što trošimo s jednej strane, a da ta proizvodnja nije sa ekonomiskom i technologiskom stanovišta odnosno vrhu nas neću ga što se danas ima u svijecu. Ono što je interesantno da je gotovo svi rudnici i sve termale strane u držanog latništu su neproktabilni. Teda se proizvodnja druga je eleksjenergije u Bosnih Herzegovni i ospustoga suvencionir. U periodu 2015-2019 stagalzna ukupaniznost bi rekni suvencija u sektor proizvodnji eleksjenergije izvog da iznacio 161.5 miliona maraka. Ono što je bitno sa ekonomiskom stanovišta je koja je cijena u koštaniya proizvodnji eleksjenergije i druga u Bosnih Herzegovni i ovdje u ovoj žutoj tabeli imate stvarne troškoj proizvodnji jednog megalasata eleksjenergije po termale kronama u Bosnih Herzegovni vi ćete da se ta raspokreće od 35 euro u najmodernijoj ustanarima do 55 euro u termale kronama. Na to kad dodate na tu cijenu koštani kad dodate po krićeg ubitaka i dodate suvencije onda dobijete da je stvarnoć i na koštaniya megalasata eleksjenergije iz termale kronama u Bosnih Herzegovni daleko već i da u prosjeku prelazi 50 euro po megalasatu ova zvijezvica kod rudnika i termale kronama je u gljevi i govori o tome koštani uzvijeta bez novi investicije u proces odcumporavanja sa odcumporavanjem ta cijena i još 8 euro po megalasatu već Kato pogledate Samo sam tjela da vas napomenim da imate još 3 minute za vas izgleda Kato sve pogledate onda vidite da sa ovom cijenom proizvodnje kog kore ja jo mogu da zamoliti za naravno Ono što se svega može zaklučiti je to da posluča proizvodnja leši energi i izvuga čak i uz direkne državne slovenice je nefka sa neprosta bila i donosima u gljevica prijevdama da se kroz mjere napređenja proizvodnja nešto može postići međutim da uzmajući odvijeroba već do investiranja ne može sobezbijet s proizvodnja čak i bez takse i da svaka nova investicija o proizvodnju leši energi je izvuga predstavlja tako zvanu nasukanu investiciju, te da će se ta cijena tih nasukani investicija na kraju mora se prelutiti na poslučenje leši energi, onosno na domače prošlače Prema tome na pušlanje proizvodnje leši energi je izvuga i kompresnog sektora uglja nije samo obave za botnih herstilu neprima sporozima koja zemlja potpisala nego je to i ekonom jedina racima na podluh kako je moćemo doniti javaj suš molio zadnji fight bi ću jako brz način imamo par dobri vijest i jedna dobra vijest je da je to li za botnih herstilu ne počila srednji drudnika druga dobra vijest je da je 6 lokalnih zajednica i sektora uglja ono što su po mene izazovili glavna pitanja je to ko će predvodi energetski transiti na pušlanje uglja koja je uloga viših odgana vlasti građavanja piti sa i drugi učetnik u transiciji imamo znanje dovoljno zato u transiciju ko će investirati u mnodivu izvore kako i koji su izvori finansiranja od odgovoru na ova pitanja će zavisti i ustješnosti brzina transicije u botnih herstilu Hvala vam Hvala vam puno gospodne Miljević na veoma interesantnoj prezentaciji Evo zaključili ste u stvari vaše izlaganje sa pitanjima ko će predvodi energetsku transiciju i prestana kuposljevi uglja koja je uloga viši njiva vlasti možete podijeliti vaše mišlenje o tomi da vidite taj proces planiranja u Bosnih herstijegovništa mislite kako bi moga otreći u Bosnih herstijegovništa Ono što bi mi pomovi mišljenju trenutno imamo situaciju je to da viši negoji vlasti u Bosnih herstijegovništa ne misla je da elektro privede u Bosnih herstijegovništa ne mogu iznitram nažalost elektro privede u Bosnih herstijegovništa u takvoj finansijiskoj situaciji da one ne mogu biti nosioći transicije da sam je jedan podatak u kupan prihod svih elektro privede u Bosnih herstijegovništa iznosi jednu zaare 9 milijardni konocitivni snagaka a njihoj profit u 2020 godni iznosio 19 milijalama Kada vidite takav vodnost izmežu ukupnog prikoda i propita onda vam jasno da nemaju finansijiske snagede sami i s transiciju i zato sam postavio to pitanje o no što drugie strane imamo je činjenca da imamo preko 6 milijardi euro šte jednje građana i privede koji stoje neisporišteno i one bi se po moj mišljenju mogu isporisti dijelim išlo normalno u ovoj kanjiši Hvala vam puno Vedim da još uvek nemamo pitanja iz publike, tako da predlažim da nastavimo dalje Hvala Nadira ja imam čast da najavim našeg sedećeg bovornika to je bovornica ovo puta Klaudija Strambo ona nam dolazi sa Štokomskog instituta za okoliš gdje kao istraživaći radi na pitanjima politika za kli energiju a u okviru izrede strategije okoliša jakcionog plana za Bosnije i Hercegovinu angažovanja je na pitanjima vezana za rodnuravnu pravnost društvenu jednakosti i siromaštvo njena prezentacija će sve podnosti na pencimpe transicije i naučene lekcije izvalte Thank you very much, professor and hello to everybody thank you for the invitation to participate today so we just saw now that there are both economic and environmental factors driving the transition away from coal in Bosnije i Hercegovina now this shift will have significant implication for workers and communities that depend on coal for the livelihood so this raises a very important question how to navigate this shift in a fair way how to mitigate the hardships the transition implies and how to ensure the opportunities it brings about are distributed fairly across society and this is where the concept of just transition comes in so this concept broadly questions how transition processes and outcomes will be made equitable now there is not a proofed recipe as to how to plan and implement the just transition what it looks like will vary greatly in different context so we can use a set of principles to help guide practical action and so I will now talk about seven principles that we developed with my colleague Aaron Atridge based on past cases of industrial and mining transition and existing literature what is happening now with just transition just let you know that there is a translated version of our general work that is available on the project website and some additional materials in English that you can consult if you are interested so what are these seven principles the first one is that we need to actively encourage the carbonization so some might be tempted to postpone climate actions because it's particularly difficult because there are other short term priorities because there are limited resources but just transition is a transition that is in line with achieving globally a great climate goals and that means a swift decline in greenhouse gas emissions globally in addition to that we know things will not get better for coal so delaying action means delaying transition planning and investments and at the end this is likely to make the outcome worse overall the second principle is about avoiding the creation of carbon locking and to have more people that are dependent on the carbon intensive sector and would be affected by its decline so here it's about avoiding investments or other forms of public support like fossil fuel subsidies to carbon intensive industry or fossil fuel production and it's also about making sure that policies do not reinforce the dependence of other businesses on these sectors the third principle is about supporting affecting regions so to maintain their economic vitality and stability and here past cases of industrial transition have shown that it's really important to build on existing regional and local assets other practical recommendations includes focusing on increasing connectivity between carbon intensive regions and surrounding regions and particularly linking urban and rural areas another practical thing to do here is investing in universal infrastructure like transport, communication, education which brings benefits and opportunities to a wider number of people the fourth principle is about supporting workers their families and the wider community that is affected by by decline and here to support workers in the transition we should use a combination of measures to help them find new livelihoods on one side and on the other side measures to ensure adequate social protections are available when they cannot be re-employed and in practice that means providing re-skilling or up-skilling to workers affected by the transition and ensuring that these programs are also available for workers' families and the wider community and it also means providing additional forms of personal support like job seeking support mental health counseling and financial planning the fifth principle is about cleaning up environmental damage and ensuring that related costs are not transferred from the private to the public sector and here beyond the obvious environmental and human health reasons for doing that there are also an economic rational and environmental rehabilitation is also a source of jobs and it's key to ensure that the land can be repurposed and used for other social and economic activities the sixth principle is about addressing existing economic and social inequalities and so here the idea is that when we design just transition support measures when we assess regional economic opportunities or when we prioritize transition support social equity and the empowerment of vulnerable social groups must always be an explicit goal and in practice this means for example including measures targeted addressing gender inequality as part of just transition plans and it also means that we need indicators that go beyond the typical indicators of job creation diversity of manufacturing regional economic growth we also need indicators that gives us information about what kinds of jobs are being created and who has access to them and what are the levels of the broader community resilience and innovation that is being achieved and the last principle is about is a process principle and it's about making sure that there is an inclusive and transparent planning process and so this process should be based on a wide social dialogue that involves actors at a higher level of government but also local level of government and this is important because a deliberate inclusive process of social dialogue can increase public ownership and acceptance of the transition and it reduces conflict and we know from past transition actually that engaging predictively with trade unions for instance contributes to achieve better outcomes for sector workers and communities so these are the seven principles that can help guide just transition planning and I just want to emphasize again that there are no ready answers as to what a just transition plan should look like in Bosnia-Herzegovina or what should be its aim and this is a process where you have a wide range of societal actors coming together creating a vision for implementing it and really the sooner the process starts the better. Hvala gospuša Klaudija Strambo na interesantnom prestavljanju veoma važnih elemenata energicke transicije što je vjerovatno po ja i po mišljenju struke najbitnije i najveći izazov prestavlja pupravo integracija ovih cipa koje smo vidjeli u energicku transiciju Bosnia-Herzegovina propustio sam priliku prije izlaganja da napomjenim kolegica Nadira je to napomenila još ranije da u izborniku imate mugućnost prevođenja tako da idete u izborniku interpretation imate obezvjeđen preivot na naše jazike da je to potrebno je nego što nastavimo dalje ja bih da postavim pitanje jedno kolegici Klaudii Afsora ja se izvinjamam što ometam odnosno prekida budući da nam je narjedni govor niko grančen sa vremenu zbog narjednog događaja a već je 22 bilob dobro da idemo dalje slažem se a s ozirom da će Klaudija s nama biti do kraja kaj je posebno namijenje na pitanjima i diskucijama postaviti tako je napomeni i predlažim da idemo dalje idemo dalje s nama je također danas gospodin Nikolaus Kuzas koji radi kao sužbenik za pitanja javne politike sručnišlanje tima glavne uprave za energetiku oku i u evropskih komisije ima preko 30 godina kaj je okoliša bioje direktor istraživanje u centru za istraživanju technologiju Helas u Atini slani uredničkog odbora međunarodnog časofisa za kontrolusta klentički gasova Elzevjer te je u svojoj bogatoj karijeri objavio više od 300 recenzirani članaka Doktor Nikolaus iz Valke Hvala dobro i dobro sve da se otvaraju da se stavim prof. da se dobro sve da se otvaraju da se otvaraju i objavio da se otvaraju Ana Ana Sopcak svoj svoj svoj u urednički tron energetiku u evropskih komisije Zatim, da imam da se otvaraju dobro sve da se otvaraju dobro da se otvaraju u evropskih komisije Vrlo večna prvne po marriage je otvaraju dobro svoj su 55 % u 2030 znači na 1.090 ljubi. To je prijateljna, to je politica prijateljna prijateljna prijateljna za njih nas u Europiji Komisionu. I to je znači na Euro-climate neutralu by 2050. Oči, učinamo logo, da nema njihova prijevana. I to je da se počuvao u svog učinu u zvonu regionjnu transiciju. Pobjeraš se na drugi svoj, da se dobro, značimo se da se opravimo življenje u ovom generaciju. Niske u koncu generaciju, a i u učinu generaciju. Očinamo se da se popravimo se da se nečijemo, da se nečijemo da je nečijemo se izgleda i točno. Proto, da se nečijemo proti čućno, da se nečijemo bavljavna i kajnova polucija. Proto, da se nečijemo je da se nečijemo se kuična i svijetnog ekonomi. Proto, da se nečijemo se kajnova i kompanići nječijemo svijetni i teknograjni teknograjnih. i ljubeći, na odpada, kao globalnog ljubeća. Zatim, musim da je mevrušiti ki je Unijaka Europea i Unijaka Europea, ljubeći Romagnon. I ja li tredo semo, da se Frans Dimondram Serdej, je uvijednju stvari presidentu Europea, u svojstvom urodini s vrstvom uročnog uročnog uročnog uročnog uročnog uročnog uročnog. ... ahead to ovdje zapravo... ... O哪 ležite na opuškanju ili kvalitavnoicianjne urodine... ... to sam dobro od odvršovalo na 10. december 2017. Izgledanom za konstantiranom dialogu o Stakloj, se konstantirati s Gwaderima i svičnog komunitetu.enderu je od Podnog Evropa, u kućnih ljudi. Tu li smo dve Evropa. Tu li smo dve bivalje dvore Eurovrta i mnog je steli. Joj se... Teali sve neko ki opestao modna, i lignite, i lignite vrlošnije. Zdaj smo u Grisu, koje je mi vrlo, u originu. Zdaj smo lignite već na elektricitivnu producentu. I njih smo doblijeli lignite, u elektricitivnu producentu. ali sami, sami, brzimo se sve izgleda s ovom koalijstvom, i da se učinim energiju. Sve se sve izgleda u Spanii. U Spanii se jačnog odgleda sve, sve sve učinima za koalijstvom, ali sami se vidimo u svijednih kraju, značit, buđer, Polijeska, Czerniju Republi, ljudiške, Fajnije, Fajnije i svojih ekraniji. Romani i Bukaria, učer, boste nas se nije odpovredali. Kaj je najbolji slijed, da sad, kao da imamo kao dialog, kao da vam će otvijemo doći da doću energijski producentu dekarbonizacije, gradi se se길a ili komunist sve što možda ne skončići, leh znamo, da će bilišo u kraju dobro propravit' i da će bavili učinac towi nek značnjeh učanje i da će budu otsuditi lokal su沒事 kanora. Kako je to ... Evropija, značnje segreda i lokalu administracija i socijalne partnerustje, svijedne petunje, tradunije, ngačne i akademije. Znači, je to kolektiva, je to vrsta. I možemo ještje izgledati regioni u ovom energiju. Možemo ještje uvijedati? Znači, možemo ještje izgledati teknike izgledati, koji je uvijedati uvijedati uvijedati uvijedati u sekretariju za teknike izgledati učiniti i učiniti, znamo za svoje nještje nještje. Tako da smo trebili 7 nještje piloti. Učiniti Czeć, Czeć, Grin, Ilaju, Pola i dva nještje regioni. Pola, Romani i Spani. Zato smo smo se svojeh vrštje učinili. Tako da smo je metodologi, reporti i dvijek. Zdaj smo dobrožili dobroženje, dobroženje do 5 turiči. Značite, turiči je učinili do tradicijne strategije, umjerojna rehabilitacija i reprepozina, učinjeljne učinjelje i učinjelje, učinjelje i učinjelje. Pogledajte se učinjelje. As it concerns now the EU-Western Balkans dialogue on Green Day. As you can see in this slide, starting from the down, we have already started the 21st of February 2019 a statement, a clean energy statement for the transition for the Western Balkans. And then we moved, October 2020, to an economic investment plan and Green Agenda for the Western Balkans. And finally, November 2020, a declaration of the Western Balkan leaders on Green Agenda at the Soviet Summit, the Berlin process. Znači, da je uvijeg je uvijeg to nema uvijeg agenda za vrl. Uvijeg je otvariti što prvih strani, od carbonicijcijne kontinentu, da je negrečno i uvijeg vrli osrednijemo koalijne svišljice i, uvijeg, da nema uvijeg, uvijeg uvijeg rečnu vrl. Po Ukraini, da je to i inizijačnog vrsta Balkanja i Ukraini, značili smo Unijski Ukranijski vrst, oktober 2020. Značili smo Ukranijski vrst uvijednog uvijednog uvijednog uvijednog uvijednog. Kako vidiš o ovom svojih križa, da se kako nati, i da se stvori, da se stvori i da se stvori i da se stvori, da se stvori i da se stvori i da se stvori i da se stvori. To smo uvijedni, da se stvori. Hvala Vama, Dr Nikolaus, hvala Vam puno što ste dvojli vrijeme, da budete danes analog. Evo ja bi da iskoristimo još ovi 5 minuta pri njenu što oddijete. Pa bi volila da vam postavim jedno pitanje. Kada pričamo samom početku planiranja transicije, šta vi smatrate da su glavni izazovi za zemlje sako ima? Da se radio i to, da smo za zemlje sako ima i cetriva sarazi. Hvala vam punom, doktor Nikolaus. Imali nesto da bi ste izvojili kao neku od prednosti koje zemlje zapanog Balkana ima? Imamo li neku prednostu u ovom procesu? Samo je grono elektricijske. u kvali blijegom spremnom svih lahka pojadama. Hvala vam puno još jednom. Ja�a nam je dragu se se danas bil, sama sva kako kotičam učisnik dao koliko imaju pitanje o dr Nikolausa da ih postavio u UNI seksiju, dr Nikolaus se osvetiti tu menakon webinara. Predlažim da nastajemo dalje. Hvala, Nadira a naš sljedeći kosta iz lagač, je samo dok tehnika dođe sebi koala, na ime videom je bio isključen jedno vrijeme pa i administrator to upravo moguće odakle. Naš sljedeći gost je gospodin Aleksander Špor, on je oditelji straživačkoj programa za jazz transition i ima dugo godžišnje iskustvo preko 15 godina iskustva u radu na pitanjima energetske transicije, pogotovo u sektoru uglja i brlo je važno napomjenti da na mon dolazi iz Poljske, iz države koja veoma je zavisila a još uvijek zavisli od uglja ali se nalazi u intensivnom procesu energetske transicije. Njegovo izlaganje je na temu teritorijalno planiranje transicije u praksi saznanja iskustva iz Poljske. Vjerujem da ćemo iz iskustava Poljske moći da naučimo neke lekcije i da ih implementiramo i u Bosniji harcigovini. Mislim, Mr. Aleksandar, ne moguš odvijedići. Predlažim da uradimo jednu vježdu su prekomentimentara dok gospodin Aleksandar riješi svoje tenške probleme. Pslagite li se profesore? Može, može. Urlo rado. Odlično. Predlažim da Aleksandar restartuje računar ili ponovopokrijene zumpa. Nakon mentimetra se možete upljutiti. Vala. Nadam se da svi vidite moj ekran. Ponovog smo dakle na aplikaciji menti. Ljubazno vas molim sve da u vaši pravidniku uđete na stranu www.menti.com Ukucate kod 1.5.1.4.4.4.9 šte napitanje koje je ovdje istaknutom. Palo vam. Odlično. Evo imamo sve više odgovora. Za sava najveći broj učestnika. Mislim da je najveći izazov u procesu energetiske transicije prestavljaju poslovi. Zatim regionalna ekonomija. Isto tako jačanje društvene nednakosti. Poslovi i dalje vode. Evo imamo 42 odgovora. Nadam se da ćemo imati što više. Zanima nas šta mislite. Šta vas najviše brine u ovom procesu. 48 odgovora. Super. Odlično. 49 odgovora. Poslovi i dalje vode. To je izazov koji je najviše prepoznat kao značaj od strani naših utestnika. I također još jedna stavka. Za koju ja trenutno sad ne vidim. Košto bili nekran. Ne vidim tačno šta piše. Pa možećem i profesor Husika pomoći. Pristup energi. E, dobro. Adlično. Palo vam. Dakle, pristup energi. Nakon toga imamo jačanje, društvene rednakosti. I regionalna ekonomija. Evo ja ću predlošiti da sačekamo dobroja 60 u koliko to bude moguće. I da onda nastavimo. Nadam se da je gospodina Aleksandar uspjur ješti svoje probleme. S ozvukom imal smo probu u 12 sati. Sve radlo kako treba. Ali avo često se deshava da nekad nas tehnologija ne služila način. Ako i mi to želimo. Dakle, nadam se da ćemo uspešno riješti. 52 odgovora. Pa mislim da ćemo ospostiti na ovom broju odgovora. Dakle, izazove koje naše učestnike najviše vrinu, a uvezi energetiske transici je na prvom mjestu poslovi. Na drugom mjestu, pristup energi. Na trećem mjestu, jačanje, društvene rednakosti. Te sanacije, devastirani područja i regionalna ekonomija. Avo ja ću završiti s oddiljenjem ekrana i vraćamo se do gospodina Aleksandra da provirimo, je li sada sve radi? Ne čujemo vas, nažalos ne. Predlažujem da idemo sa sljedećom prezentacijom, a zato vrijeme da pokušamo riješti ovaj temički. Ja isto predlažim naš zoom host i kolegica Senka će pomoći posbodno Aleksandru, a mi možemo onda priči na narednu prezentaciju. A to je prezentacija doktorce Rachel Perks. Doktorca Rachel Perks je viša stručnjaknja za rudarstvo u svjetskoj banci sa dugom Perksom u ekstraktivnu industri. Prinešto se predružila svjetskoj banci, radiljala i živjela 12 godina na teritori Afričko-Groga i u srednjoj Africi. Radla je na upravljanju transitijski procesima u zemljama, u kojima su prirodi i resursi imala značajn ulogu su u kopima, ali isto vremeno i katalitičku ulogu i zgradnju države. Doktorca Perks strenutno vodi razvojne aktivnosti svjetske banke u polju pravidnih transici, što uključuje i podruće Bosne i Herzegodne. Doktorca Perks strenutno. Dobra, dva. Pobudite da se možete da sam uključuje? Da, da sam uključuje i se možete da sam uključuje. Vrlo je vrlo je vrlo da sam uključuje. Dvije, da sam uključuje. I to je dobro da se našli svoje kolike i kakvom kako sam uključuje u svih ljude, u svih ljude, u svih ljude, u svih ljude, u svih ljude. Ne višila to, čistte padal se povodilja o尚ovni postav u…… Mojnjurer kroz Westrop-Walkinska, Ukrajuća, Rihlika i Transitičnog initičnog. Claudia, amazueram jeo principale. Svoju se je to vrlo dobro zurnike seđenu za ovdje. A ovo je hrima Pancisco's intervencija o zvukom u Spaceru i Vaslija Kovalina. To je ovdje jedno od jednog odgleda, That is a crucial aspect of the work that we promote. The idea of people being able to gather, to discuss, to be able to share their concerns, but also their optimism about transition, and I really want to commend the Stockholm Environmental Institute for putting this together with the partners in Bosnia naprawdę elbow birmanj pjela. Next slide. I want to start with a very important part of the quote. Uvijedu njih klinijenti ordinary planu bAl'u t�u obježiti je izmažujeli. Uvijedu je velika, uz Generally Iovali ousniti ek referendum, da je otupno, nevijednoga, udvijedani u negoj. Cod njih još hovete vispomladno, bilim to izmaženo, na nješte dobroija je nješto njih materijetama na imovašku. And this is the next part of a quote from our president who has taken the decision, along with senior managers on the board, to place the issue of core regions and transition at the heart of our climate change action plan. And we look forward to the public version that will be available by July 1. Next slide, please. This is an important map that sort of shows that we often talk that the world is sort of in two phases at the moment. As you can see in the context of Asia, Southeast Asia, still parts of the U.S., we continue actually to have an increased demand for coal production and coal consumption. And this is part of the world. The other part of the world, which primarily fits to a degree in North America, also in the European context, and now soon in the Western Balkans and in places like Ukraine, diminishing in the demand for coal production and coal-acquired energy. The purpose of this slide is to show that although there is an acceleration that is going on currently on the global scene, it is very much an even acceleration. And one that requires to be very mindful of the fact that countries all over the world are facing very different stages of their energy transition. Next slide, please. In the second slide, here, we are talking about the types of market and policy forces which are continuing, really, to erode the profitability of coal in every country. We've heard a bit of this context setting from Damir in the context of Bosnia-Karcegovina. Now, what has become crucially evident is that in most places, countries are really not prepared for the magnitude of this transition. And there are a lot of vested interests, which make the early planning of transition both very crucial, but also at the very same time very challenging. So there's evidently the question of individual workers who do not want to be left behind, coal companies to clearly still have the concern for profits that they need, the political elite who are sometimes tied to interests in the coal sector, and then obviously the fiscal gaps that are going to rise as the industry winds down, which places incredible strain on the municipalities and regional government, in particular, to be able to fill those fiscal gaps, particularly for service delivery. Next slide, please. So when we talk about a just transition, and I'm going to explain our own definition in the World Bank, we're really talking about the situation in which we have variation across the globe in the seed and scope of decarbonization, which is now become even more accelerated with new targets that have been set forth. And because we have this seed and scope that is very different across the world, in every country where the World Bank engages, we take a very pragmatic approach. It's tailored to the unique challenges, but also the opportunities that each coal region in the country is facing. So in the case of Bosnia-Herzegovina, when we were invited by the Ministry of Foreign Trade and External Relations to come and assist with some early planning, we spent a lot of time to understand what the key priority challenges were across the Federation, the Republic, and the state level. And we've spent a lot of time dialoging municipalities to arrive at a scope of work that we're now on faking with the Ministry that is very much tailored to the needs of where Bosnia-Herzegovina is. Next slide, please. This is a quote that I'm sure revolved in ruminating over the last few days since the release of EIA's recent report. And it really just shows the dramatic nature of the current energy transition that we are under. And one that, as I think one of our opening speakers talked about, is rural traffic. It really requires a common approach both at a national level and at a global level. And we hope to show you some of what we are doing to be part of that global community. Next slide, please. So as we know, the pressure to accelerate, the transition is rapidly increasing. The latest figure is coming out of the Energy Transition Council, which is the body that has been set up by the government of the UK in the lead up to COP26. Their predictions are that in order for us to meet the Paris Climate Agreement goals, coal figure has to accelerate by four times its current place. And you can see what that means in actual fact in terms of what the inputs of various sources of energy will have to be and the dramatic changes in coal phase out particular by 2030 and then obviously by 2050. Next slide, please. In these predictions that have been done by the IEA's latest report, we note that in order to achieve the net zero emission scenario which the bank supports, the OECD countries would need to phase out coal entirely by 2030 and other countries by 2040. And as we started to be in the presentations this afternoon, we are far from being at that, being in a capacity to be able to reach those types of targets in such a short amount of time. And the real question or the concern that we often raise within the World Bank is how do we keep the accelerated energy transition in line with a just transition because we don't want to be a decoupling of these two processes in order to ensure that really no one is left behind? Next slide, please. So when we think about job loss and it was interesting to see but not surprising that that was the top priority of those on the webinar today, we often think about jobs that are in the coal mines and in the thermal power plants. And more specifically historically we've thought about jobs that are unionized. So many direct workers who are engaged in companies with benefit packages, with retirement packages, etc. What we have come to learn is that there has been such a radical reform of the coal industry across the world over the last decade. So we now found ourselves in a situation of wearing most countries the coal industry job have actually been contracted out meaning that we no longer have a large percentage of people who are in unionized job. What that means is that the types of packages or the types of social protection measures government use to consider as a means to help to bridge the gaps of job transition have to be different because we have much larger percentage of individuals who are actually not covered by the full benefit job. And if we look beyond obviously the coal mine itself so this green sphere we move into what we call the coal value chain and the indirect sphere of jobs. And these are jobs that are often hidden in the statistics because when we look at sort of impacts we typically look at the amount of people who may be registered in mining and plaring but here we see construction workers people who are providing technology services tomorrow people who may be providing other types of technical solutions to the mines and the thermal power plant. And so in the work that we do in countries we do a very detailed analysis of this entire coal value chain to understand the impacts. Then when we move it to the purple sphere then we start to look at what are the real fiscal impacts in communities. So the idea of how diminušment of salaries and diminušment of taxation has an effect on all the business and suppliers who actually version whose communities because of the existence of coal mines and the thermal power plant. So it's this type of very detailed thorough analysis that the bank underpays and which we are currently undertaking in the context of Bosnia and Herzegovina with the Republica Serbica and with the Federation of Bosnia and Herzegovina I wanted to touch briefly upon this question of the just transition and as I was alluding to before you know that the term just transition is very much rooted in the international trade union congress's definition they were the first to put it forward and again it was very much focused on unionized formal labor. The given current state of the coal sector globally and the concerns we have for what a just transition should encompass the World Bank has put forth its own definition we talk about a just transition for all and the idea here is that no one is less left behind in the transition to clean energy. We not only talk about job and about people but we also talk very much about the need for policies and plans that have to be in place the mobilization of investments the catalyzed tax that land remediation and repurposing can have and also the community support that's needed in this post transition period. Next slide. So we've actually been working on coal sector transition for decades now. Our first project were in the 1980s, 1990s across Poland, Crimea, Russia and Ukraine. We've also been working in other countries and more recently we've been involved in EC country and also now in Bosnia, Ukraine, Serbia. And over the time we've been able to produce several documents and I can put them in the chat the links in the chat later. But essentially we've taken all of our learning since the 1980s to come up new framework that we apply when we start to plan and prepare with countries on these questions of coal transition. And you'll see on the left hand side here some of the key lessons that we've taken from our work in the 1980s and 1990s. We've taken stock of what worked and didn't and now we've started to apply these as to our current engagements across the globe. So obviously the need to move beyond planning the national level and really bring communities and coal regions into that planning process in a way that is very inclusive. The need to strengthen stakeholder engagement and consultations, prioritizing land values and how we can repurpose former mining lines for economic development. Looking at questions of carbonite regional planning and also ensuring that, you know, we recognize that there are a lot of the best at interest in the continuation of coal and how we can engage with those interests in a way that is mutually satisfactory. So, and we can move to the next slide. So what is forward to the bank? We've come up with an approach where we recognize that in fact these transitions have three key phases. The first phase, what we call preclosure and this is really a phase that is focused on planning and that is where most of the countries would be in the Western Balkans, in Ukraine and even similarly in a lot of countries in the East Sea. And this is where we're really focusing on understanding the problem and thinking about solutions and really at this stage talking to everyone and anyone who will be affected to understand what are stifled concerns. In the second phase of transition this is really almost the most straightforward because it's about closure, about the closure of mines and formal power plants doing these ways that respond to national legislation but also best practice internationally. And then in the third phase this is the most challenging, the longest, the most difficult and the one where we have to be realistic about change. This is the regional transition phase which really focuses on now moving towards a new economy and bringing people along on that journey. We've just finished a major analysis of the coal transition in Liakala, the region of the U.S. Stil's two years on with significant national and state-level investments that transition continues to have to be well led, well followed. So it demonstrates that the commitment to transition is something that will not be over five years but likely over multiple decades. Next slide, please. So I want to be briefly about our framework. This is one of the remaining slides that I have. So you'll see on the left-hand side these phases that I just talked about. So in the case of Bosnia-Herzegovina we are currently in this pre-culture planning phase where Assistant Minister said we're hoping to arrive at the beginnings of a plan for transition in the fall of 2021. And we take a very systematic approach to planning where we have three key tellers. The first being institutional governance. So this goes to the point that Mr. Oppresic raised earlier about the need for a national team, a national committee and we are in fact working with Maestro at the moment to provide recommendations on what such a high-level government body could look like, what would be in terms of reference, what would be its composition because I fully agree that there's a need for a common approach. We also in this phase do a lot of stakeholder engagement as I said and really ensuring that we have a clear understanding of which mines are closing when with thermal plants, the people to be affected and how we can start to put all of this data together in comprehensive plan. The second pillar is on people and communities. There's a lot of work to be done in all the phases. In the case of Bosnia-Herzegovina the moment we're doing all of the labor profiling work where we're understanding all of the mines, all of the thermal plants. What are the existing labor that are direct but also now we're going to move into a phase with Maestro where we will be looking at the indirect labor so those that are not formally employed by the mines in the thermal plants but who work in the coal sector and so we will be doing in-depth pilot area analysis starting fall of 2021. And then the third pillar is really on land and environmental mitigation. This is the most important aspect that continues to be overlooked. The opportunity that land provides to really be an economic regenerator. So for instance, in certain countries where we've been working, there's possibility to turn open pit mines into floating solar stations or to create battery storage sites. It could also be to create business parts. We've been having some interesting discussions with the municipality of Brandevići where they're interested in seeing how they can create business parts on formal mining-wise to attract investment. So this is really the phase that's been most overlooked in a lot of the past years. Across Europe we have brown fields that are really executable at the moment and our intent is to help government, municipalities, optional authorities to find ways to address the social and the environmental liabilities of these lands in order to make them available for new investment in order to create jobs. The next slide, please. So in this last slide is just to demonstrate where we are active at the moment and the types of work that we're undertaking. So where we are actively involved in assisting government in planning for closure of the red mines of the rural power plants. We currently have a very large region in China, in South Africa, Morocco, many parts of Europe, Poland, Bulgaria, Serbia, Ukraine, Bosnia, Herzegovina. And then and if we were to move into places where we're doing a lot of knowledge sharing and information sharing have certain parts of Europe and also the Western Balkans as well. And then areas where we believe are priority but where we haven't engaged much today and intend to in the near future. One, I would say that we don't talk about is Colombia in South Latin America. And the last and we're knowledge partners the US, Canada, the UK, France, Germany and I would highlight in the case of the US we recently hosted along with the secretariat for the Western Balkans and Ukraine platform initiative a very good first 20 between the municipality of Brana Vipi and a number of stakeholders from Appalachian and we will doing a follow-up 20 in September of 2021 we will be extending to another three or four municipalities in Bosnia, Herzegovina who have requested to participate and we will be making that tweening available to other stakeholders including anyone who is here today please do get in touch to have either myself with the assistant minister Saftit or with the secretariat of the Western Balkans and Ukraine platform initiative if you wish to participate. So with that I will end and welcome any questions. Hvala vam, Gospodja Perks imamo pa tita nja za vas u kvjenej sekcii pa evo ja bi izvojila dva prvo pitanje je odeko forma zenca ja ću ga pročitati u izvornoj verzi i dakle na englijskom jeziku da nebslučajno došlo do nekog gubljenja u privodu kako da pitanje ide why do you think hydro power generation will decrease as it was shown in the slide predictions are good for solar and wind but hydro is considered as the best alternative to coal in Bosnia and Herzegovina will remain less than 20%. I hope you managed to hear me. Yeah, so if I understood correctly the question is around the IEA graph and the predictions around hydro and sorry hydro and that in Bosnia and Slovenia. Yeah, we are working with Moftar on small hydro plants certainly believe that it is one of many sources. I think the key is that energy diversification has to respond obviously to the constraints and the security of the country. We don't make any advocacy for what that next will look like. We typically follow the plans, the policies and the objectives of the government. And in this case it would be whatever the government is working on within the context of the national environmental and climate plans. Hvala Vam, Gospoda Perks imamo još jedno pitanje od Gospodjem Rime Karabjegovic za koju vrstu pomoći se može občina ili region na uglu obratiti. Well, there's a multiple of requests that could be made typically because the world bank operates or dialogs principally with the national levels of government and in this case it would be the state entity. The best way is for municipalities or for regions to organize their requests up to the state level. Obviously through their federation entities and the republic entities. But any types of requests for transition are typically well received. What we like to encourage is this comprehensive planning process. So that we're not receiving requests which are for a specific project but more to demonstrate that the request is part of a cohesive transition plan. So typically when the types of assistance that we would give would be anything from clean energy transition. So assistance is renewable. To looking at the questions of alternative employment, SME development, land recuperation and remediation. It could be assistance with analysis and reforms on certain laws. So the bank really doesn't have many limitations on the type of sectors of assistance that we would consider. But the most important piece is that there is a piece of plan in place that demonstrates the thought that's going to other requests. Hvala vam, Gospodio Perks. Predležim da nastavimo dalje profesore i da proverimo dalje Gospodin. Aleksandar uspiju da riješi ovi teške. Potem ško će nadam se da jestu s pomocom našog tika. Evo, ja se nadam da je Gospodin špor riješio teške probleme i da ćemo imati priliku učuti kakva su iskustva. Ja, hovam tako. Dobro. Znači, da možete odvijedati me učinu. Is it correct? Yes, we can hear you perfectly. Thank you very much. I'm really sorry about the technical problems. So please excuse me. I'm terribly sorry about that. I hope I will, I will with my presentation I will make the time spent on waiting count. So let me just without further ado start with my presentation. So I was asked today to to talk about the Polish experiences with planning the transition about territorial just transition plans. And I'm going to do that. But before that, just for those who are not very familiar with Poland and coal sector in Poland. Let me just start from the short overview of the coal regions in Poland. So please let's go to the next slide. So we've got in Poland six major regions where the coal is produced. We've got one minor. So I won't, so I won't I will ignore it for this presentation. So we've got three regions where we produce hard coal and three others where we produce lignite. And probably the most well known abroad is the Silesija where both the coal production and employment in coal sector are the highest. So this is more most coal intensive regions. And this six regions they differ very much for different levels. Firstly, some are remote areas as for instance lower Silesija is the case and power plant in Turov which is recently also famous for the border conflict reason. And the other the opposite would be Upper Silesija where which is densely populated industrialized region where many different sectors of the economy are functional well. The economy of the region is also quite vibrant. So although the there is a lot of coal mines and the problems are there. This is also the region which can relatively manage well this transition. And there are also of course different features also the time where the where the coal power plant or lignite power plants were installed, were built matters. So in the Upper Silesija the tradition of coal mining is 200 years whereas in whereas in lignite regions for instance this tradition reaches not further than the 50s. So 1950s of course. So in that sense the cultural aspects are different also in the tradition of coal mining is different in each region. Now given different differences between the regions each of them is planning currently different time horizon for coal phase out. So which span between 2025 or 2030 the latest for coning which is the Dirkopolska region in Poland. And this is the only private coal and power plants in the coal mine and power plant in Poland whereas all the others are public or controlled or owned by the by the states. So this is the case where where my foundation is the foundation was quite active and is quite active as this is the region which moves ahead the fastest among compared to others. And this is kind of a lesson probably to learn for other Polish regions which are kind of more puzzled with with the with the whole process and to my understanding they will look for this for this region to you know to to take draw the lessons from from there. You have other regions as mostly hard coal regions which are phasing out which are postponing as much as possible the coal phase out in Poland. So for Saivije it's currently 2049 for other two regions it is not clear it can be it can it could be the same date but for instance Mołopolski is probably considering to phase out coal much earlier. So the dates are still the dates are sometimes there but none of them is pretty definitive and sure. So the process is is of setting the dates is quite open and this process is probably and let me go to the next slide. This problem this process of setting the dates for coal phase out is probably triggered the most by the European Commission which came up with of course the European Green Deal and with this mechanism which was also mentioned earlier this just transition mechanism which offers to the regions in the EU that decides to phase out coal financial but also technical support in this process. So the commission of course wants to make sure that this this famous slogan of leaving no one behind materialize and that is why it offers a certain support of course the commission goal is to make sure that no green washing no that the actual transition will take place and won't there won't be any green washing or projects which could prolonged the existence of coal in the in the energy mix. Of course you've got the two other important actors the direct partner of the European Commission since the beginning meant to be meant to be the regions. And their role which is expected is to define the and their challenges their needs and to come up with projects with objectives until 2030 which which framed in a in a territory just from the transition plans would constitute a basis for transfer of financial and technical support. Of course there is third part third part in this process there are central governments and this is also of Polish Polish case which may needs to make sure that the other structural for instance policies so the so the cohesion funds or structural funds are aligned with the targets and policies within the just transition mechanism. Also their party is to make sure that the balancing balancing of support between different regions is this is taking place and and yeah so these are the three actors which are which are important in this process. So this is kind of if I may use the theoretical term this is kind of procedural justice how it's implemented and if sorry is it so this is distribution of justice so making sure the commission making sure that the resources are distributed fairly and in partnership with regions and the government and now as for the and let me go to the next slide. Now about the procedural justice and let me focus here more on Polish case study. We we have in Poland this traditional approach to social dialogue which since 19 centuries based on private and private sector on the one hand side so the companies and the and the trade unions on the other side and the and the government which is kind of the third part of of the whole process now with the progress of energy transition with the challenges of climate change this traditional structure of the social dialogue is no longer fully adjusted to the problems at hand in the sense that well in Poland for instance hard call mining trade unions are the strongest among all the trade unions and they have very strong direct impact on both government and the companies of course and the problem which we are facing now is that the all the environmental concerns which are external the problem for the energy mix are not fully represented in the in the dialogue between the street parts so as long as there is no green green trade trade unions no green businesses are developed enough or the process of formation of syndicates in that green new business is not mature the climate or environmental concerns are not in my opinion they are not sufficiently represented and so probably this is one of the challenges of of the problem I focus in this presentation given the the short time there's of course many others but if you want to ask the questions whether the whole process of planning the territorial just transition plans is realistic or not you need to you need to probably know few things about Poland which may be interesting for for the other for other countries as well well that this is first important thing is that Poland is the only you member state which currently didn't declare it officially that the achieving the target of climate neutrality as this is the case for the other you member states some of the you member states indeed pledged to achieve this target earlier I think that these are for countries now and depending on this polish decision the in terms of financial support the commission may withdraw the half of the resources which are attributed currently to Poland so this decision although not being made I hope it will it's still we still have time to to make this decision to adopt the climate neutrality goal this this money would be available fully only if we if we declared this this goal now another important thing to know about Poland is that if you look at the and I in my previous jobs I was I was looking quite intensively at the historical process of transition since early 90s in Poland if you look at the subsequent strategies related to energy mix and and call call related policies you see that there was always this hope and so that in the plans one would forecast the demand for coal much higher than in the indeed took was the case so even now in the current polish energy policy which is quite fresh document this document heads I mean plans for 2040 energy mix and even there you've got quite ambitious as for the preserving coal structure of the energy sector targets and what is obvious since last three months I guess when one observing the when I observe the CO2 emissions permits the prices of the CO2 emissions permits that the fast rise of the of this prices makes very fast especially lignite sektor and economically unviable so the not only the process itself risks to be lignite risks to let many people behind the economy of of that or the economics of that process is pretty obvious right now and only this week we've got another state on company which declared the the bell hat of lignite power plants or the biggest lignite power plant in Europe to phase out the production of electricity until 2038 although previously it was hoping for the much later dates and this is strictly under the influence of the of the current CO2 prices now so to conclude I guess it's important to know that in current planning for of transition in Poland that there is a consensus and it always was so on the one hand side you have many think tanks or even government organizations that are planning technical technical switch of power of the energy mix towards the low carbon technologies and and this is one challenging process and but on the other hand side you have trade unions which we've got the same in Poland that the paper is patient so so the paper is not very shy contrary to people so so we have this pressure from trade unions in Poland to make sure that the option for coal to exist much longer is possible as and is on the table although when you look backwards this optimist scenario for trade unions that the coal will will remain will never materialize so so the the the usually Polish strategies as the compromise between the two approaches and also if you look at and I guess this may be process not only in Poland but other countries I think your country as well is that the social awareness of climate change or environmental risks is rising which even if not makes no much difference now will make much more difference in short future and and this is the this is the final message that I wanted to share with you. I guess what is important to to know maybe from our last slide if you look at it much of work made in INSTRAD relied on the open data platform which is a trend across different member states. So basically what INSTRAD did was gathered many data that was fragmented and and put in different documents gathered in one precise place one database and based on that we created a model which is energy model which and having this data and the model allows with full transparency monitor the process of or the observation of the efficiency of energy sector and so the results were recent results that we came up with were pretty clear that economically speaking coal especially lignite but also hard coal probably in 2040s are no longer will no longer be economically justifiable part of the energy weeks and and this is and this is my probably final remark for now. Thank you very much and feel free to ask the questions. Hvala gospodinješpor na zaista detaljnoj prezentaciji priče iz poljske priče iz proces energičke transicije koja se dešava u poljskoj. Vjerojemo da svikoj smo slušali ovo a bavimo s energičkom transicijom bostnih hecegovine mogli smo pronači u ovim elementima i našu situaciju naravno na puno manjim brojevima. Dakle govorimo obim u proizvodnje o snagama o tronama i tako dalje. Evo imamo jako puno pitanja u sekciji Q&A a nešto od ovih pitanja gospodinšpor je i odgovorio međutim evo jedno konkretno pitanje koje se odnosi na termoelektrane na ugalj. Pa pitanje kada je puštene u rad posljednja termoelektrana na ugalj. Misli se, dakle, kada je izgrađena posljednja nova termoelektrana u poljskoj i dali će ona sad dali to proizilazi iz ove priče biti zatvorena prije nego što joj istekne životnije. I'm not from my head I cannot say about the thermal power plants. I can however say that to my knowledge recent blocks of energy power plants were built very recently and that if you want to look precisely this is the data energy data, energy insert data base is the right place to do it because you can specifically look at each of the power plants in Poland and have exact data so I recommend to use that but indeed there is a high risk and have probability that the newest coal power plants or lignite power plants, the blocks in the new power plants units will be faced out before they reach their economic because they are paid back so it may be the case that already the investments put in the energy power plants are not reinforced the instructs, one of the papers that I was recommending was on the coal power plant in Ostrovenka, which was to be built and thanks to the analysis of the Instruct Foundation this construction was stopped so it was quite impactful paper in a sense that precisely taking into account all the data that we could collect this power plant occurred to be unprofitable and currently to my knowledge there is currently a legal process of the I think management board in Poland for mismanagement of economic mismanagement of this investment Hvala gospodarne šporna odgovoru imamo još nekih pitanja za vas, ali nadam se da ćete ostati sa nama i do kraja pa da ćemo u vremenu koje je posebno posvećeno za pitanja i odgovore postaviti i ostala preostala pitanja za vas a mi idemo dalje sa programom sljedeća tema je EBRD ova inicijativa pravedne transicije i angažman EBRD na balkanu dakle evropski bank je za obnogvi razvoj a naš gost je frančesko korbo on je regionalni voditelj za energetiku zemalja zapadnoj balkana u evropskoj banki za obnogvi razvoj u grupi za podrživu infrastruktur ima dugo godišnji iskustovu finansiranju projekata podrživi energije posebno u zemljama u razvoju evo gospodine korbo izvolutaj dva dobro našto dobro našto dobro našto uvedu mi odnogvi sve uvijedno 15 rovnih i sve imam uvijednog vrv vrvim balkanu i koja i koja uvijedna povijedna na vrloh prijatelji, je to učinitiva na komisiju karbonizacije. Isponiniciju zame je učinitiva učinitiva na koru gledajte zaštri u rizu. Učinitiva, koji je učinitiva gledajte za svoje postavljenje. Učinitivta na pristobene u BRD je multilateralna Bank u 1991 uključila radu na svaj uključit, i uključit prijatnog initičnog prvnog initičnog. Tegamo su tvojeh nekakvim uključit' sve uključiti na sve uključit' i ste se koristili u končnog ekonomica i ještje sve obrženje energijicog stratu. Očke možete svim uključit' da se prvnočite. Čutio, karboniju i srečenu zate, kao slici, pristim, je napravda i zelevanja u regionu IBRD. Je to znašnijem u regionu IBRD da je uklada i konio istog ideji 날i preizgjiva, ponešte to makraje. 15 i srečenu ideja nije uklada od uklada bi je sila kredovina diracije da za nisi pristog evoji. Isprav se je na dobi 20. Asim, na graf, Bosnia je jedna od najboljstvih karbonu i energijegi intensivnih regionu EBRD. Eletricijskog dženeridu u Bosniju je najboljstvih karbonu po Kosovo i vrstvim Balkiju. 70.1% opravdu na 2017. Svijek o koliju, region EBRD je oko 25% globalnih karbonu. Svijek je najboljstvih karbonu na Kazastan, Polandu, Raca i Uprima. Mjeljno 240 kola uvijednje vrši uvijednih planja učinati pojelje u zvijednih ljudi. Mjeljno 400 kola uvijednih planja i sve ovaj ljubi ljudi je sve priljela. Učinati ovo je uvijednje uključenje kod katručnog uvijednih technologiju i uključenjem i uključenjem vrši uključenjem vrši uvijednih planja. Partijegučno uvijednih i uključenjem. Partijegučno u vrših baljka ekonomije se odmah su počutiti. Znači je to uvrdu na generaciju kol-5, prijatno je uvrdu s domastika malo i malo način. Uvrdu, uvrdu je Albanija, da je uvrdu opravitima na hrvijedne. Svoje kol-5 plana je odmaho i uvrdu na ljude ljude uzavljavu. Kada smo na Bosniju, krajno-korelice uvrdu se uvrdu na kol-5 plana. 9 termo kol-minds, koji je basically odmaho u vrdu vrdu Balkan. i je ještje je što je uvijednije neko 20 000 jezavci. Svijedna oprada, možda. Sve spremljene ekonomi uvijednije u 2021-2025, prvno od svojjebnega strategija na uvijednji 5 njih vrlo. I da se je rozgledaći uvijednije uvijednije u uvijednije u vrlo karbonu i uvijednije ekonomije. Uvijednije je aktivitivnije u prinsipu u uvijedniji klimatne uvijednije, i principavno povijednu vratu Paryosti. I koncernog postožešnja ova svijetnog ušljivu i svijetnog ušljiva ušljiva uživu i ušljiva u svijetnog uživu, kao da je povijednog svijetnog uživu, ušljivu, ušljivu, uživu i ušljiva. Uživari se kako je se pripravit ušljiva prvijegu, našta je nipravdu za naturačiru, autobusnih i karbonidučnjavacima, da učima za nječnu očinu, da učima za nočnje ilike, da pa je završitka načinu, da učima za naturačiru, da da je očinu očinu, da je pradrenija naturačnja kapitala. EBRD je pravdovno tajne očinu da učima za svoju rešu na 15 % od 2025. Pridajima našao s previsijom politika. Aso načinu je sve dvije, especially in supporting renewable energy through options. The EBRD launches its Just Transition Initiative in May last year and aims to ensure the benefits of a green economy transition while protecting vulnerable countries, regions, and people for falling behind. We propose falling to do in the context of the Just Transition Initiative. One is to support the green growth, some of the carbon intensive sector will decline. There are many green opportunities for those region to be grabbed. And this is linked to the decommissioning and the purposing of the assets that are in decline. But it is also about the growth of the new green assets and new green opportunities investment across many sectors, not only renewables. It could be sustainable tourism, it could be energy efficiency, it could be circle economy recycling, water quality and many other things. Second is about skills for future, promoting access to alternative livelihoods for those who livelihoods are affected by the transition process through risk healing and enhanced entrepreneurship with the context of addressing underline drivers of inequality. And finally, regional economic development, which is simply to help our region diversifying away from the coal and carbon intensive assets into other economy sector, might be important for them and which will depend from the region to region. It could be an SME credit line, woman in business, some key infrastructure, digital transformation, attracting new business ideas that create alternative economic opportunities. Next slide please. The partnership of international cooperation is key in delivering just transition. We keep a regular contact with European Commission under the just transition mechanisms to support countries of operation in EU, designing and implemented territorial just transition plan and working with others stakeholders, as well including the World Bank, the Energy Community of Italy, and others. Particularly in Western Balkans, in practice, together with the EU, World Bank, EIB and others, we established the platform initiative for coal transition in Western Balkans and Ukraine. We changed to facilitate the development of strategy and projects to kickstart a timely transition in region that are currently largely coal dependent. This is critical issue for the Western Balkans country, where coal is still fundamental to the energy sector and counting for about 70% of electricity produced in the region. The platform aims to facilitate the development of strategy and projects to kickstart a timely transition in regions that are largely coal dependent. It offers financing and policy support, but also an academy for policy makers and twinning of co-region to share knowledge. This transition from coal is part of a broader cross sector transition to near zero carbon emission for the Balkans. This will involve all the sector. It is clear we need to move faster and we have historically lack behind on this. The EBRD work closely with the MDPs, as well to advance international support for a just transition ahead of COP26. The joint MDPs, Paris Alignment Working Group, focus on just transition completed the first phase of joint work, and now common principle of MDP support for a just transition had been developed. This principle, we provide high level guidance to ensure that we will all act consistently, credit block, and trustably to contribute to the aims of a just transition, by acknowledging tailored operation definition and the country priorities. On the last slides, please let's go to the next one. We will have a kind of explanation of how in reality the EBRD is already applying what would be the effectively planning of the just transition. So this is where we have a kind study for the North Macedonia, where the EBRD is working to carbonize across different sector and increase the base of the carbonization. This includes financing of renewable energy, clean transport, energy efficiency industry, low-carb buildings, and developing ocean for renewable energy, as well as support countries clients, low-carbon roadmaps. To give a recent example, as mentioned in North Macedonia, we had and aware in the process of implementing a just transition plan through a just transition diagnostic, including a focus on the social implication and the transition such as skilling, app skilling, and redeployment opportunities. Beside establishing policy dialogue and depending to design just transition plan, we provide financing for grid investment, which led to a reduction of existing environmental impact. EBRD supported the state-owned utility ESM for implementing two solar power plants projects. One is under construction is 10 megawatt solar power plant on the coal mine of Oslo-May, near the city of Kichevo. Why the other one is the other project is under final negotiation is the extension of the same solar power plant for additional 10 megawatt and the construction of 20 megawatt solar power plant adjacent to the steel operating time of power plant in Bitola, in the southern part of the country. Engagement in cooperation with the government of Macedonia aims to identify the social implication of the just transition and challenges for regional development and define a redeployment risk-killing opportunity and develop labor market initiatives, aiming to retain the core region local workforces in cooperation with all involved stakeholders. Additionally, we also support the authorities to launch in the same area Oslo-May 100 megawatt private public partnership divided into different slots of 50 megawatt each, in which private investors were bidding and competing in a joint venture with state-owned utilities and they were offering as parameters for the bid, a portion of their revenues. This is another model for just transition directly involved in the private sector. So I think that this is very briefly not to overlap with other colleagues that were already discussing before. The next slide you have my contact, also the contact of my colleague Russell Bishop that he is involved from the economics and the team. So I remain available for your questions. Thank you very much. Kvala gospodinja Korbo a sovzirom na vrijeme ja predlažujem da sasvšamo i današnju posjednju prezentaciju u programu a da onda otvorimo viskustju. Evo nadira, nadam se da se slažiš sa ovim prvom. Hvala vam profesore naravno da se slažem s tim da bi bilo dobro da se ponovom vratimo na aplikaciju menti i proverimo šta naši učesnici misli o sljedećem i danju. Nadam se da sve vide. Otvorišujem da se vidi. Hvala senika. Evo imamo i prve odgovore. Oplječno, prva dva odgovora. Dakle koristi od energetske transici koje naši učesnici najviše očekuju. To su okolišne pobršanje kvaliteta zraka. Zatim imamo izrazena engleskom renewables, investicije u zelenu ekonomske sektore, unapređenje zašte životne i sredine, regional rejuvenation, da vidimo danje. Ponovu, unapređenje stanja životne i sredine otvaranje novih radnih mjesta i bolji kvalitet okoliša. Čisti okoliši zeleni poslovi. Ovo povašanje kvaliteta zraka, zeleni poslovi. Pravedna transicija za uposljenje u sektoru udarstvo i energetike. Zašta zravlja grazio najsmanjenje, uticajna klimu. Pozdivan uticajna okoliš. Manje respiratorni bolesti. Priblžavanje Evropskoj Uniji. Helping shake up dormant industries and work processes. Interesantno. Kvalitet zraka, ponova u fokusu. 27 uklupno odgovora. Evo još minutu, možemo dobro ti odgovore i možemo onda nastaviti. Dekarbonizacija obnovljiv izvori energije, povošanje životnih okoline i zelena ekonomija u progresu, razvoj ekonomije i društvo na drugim osnovama povećanje broja radnih mjesta, jačanje ekonomije. Vrlo, vrlo, zanimljivi odgovori od naših učestnika. Hvala vam na vremenu koji ste izvolili da budete dana sa nama i hvala vam što učesujete u ovom upitniku. Jako nam je važno da vidimo šta mislite i da podilimo jel se svima vaše stavove. Evo poštivanje procedura dodili državni pomoć i još jedna od koristi koja se očekuje. Zašta životnih sredini sa fuksom ne rekultivaciju i remediaciju. Državna pomoć kao element transicije i to je to. Evo ja predlažim da završimo sa upitnikom i da nastavimo sa prezentacijom. Kao što sam ima javla na početku danas ćemo završiti webinar sa osvrtom na energetsku transiciju i izazovu i mogućnosti u Bosniji Hercegovini. Na tu temu će nam pričati gospodin Anes Kazageć koji je rukovodlat sektora za strategijski razvijed i elektroprivred i Bosniji Hercegovini u Sarajevu a obavlja i dužnost menadira energetcki efikasnosti u kompani. Bio učisnik svih projektata rekonstrukcija i modernizacije termoblokova u termoelektranih puzla i termoelektranih hakanja. Trenutne voditelje više investicioni razvojini projektata u elektroprivredi uključujući i međunarodno i sraživački razvojini horizontali dvije i vadiste projekte u kojoj uključena elektroprivrede. Voditelje izrad je planski dokumenata Dugoročnog razvoj elektroprivrede. Radu je kaj sraživać iz oblasti sagorjevanja, objavio preku storadu o vindeksiranih sveckini trasofisva se bio predavača referentni međunarodnim energijacih konferencijnom. Gospode Podine Kazagić, izvinjalam se iz Voditelji. Zavaljem se, Gospod Jobervić. Pozdrav njam sve prisutni i naravno u svoj lično ime i u ime kompani elektroprivrede B i H. I evo da izrazim za dovoljstvo što imao o priliku da nešto kažemo na današnjem vebi narup i počastovanismo što ste nas pozvali. Evo da mi kao možda i najveća kompanija iz elektroenergijecovog sektora, iz B i H, ali i najveći emitir da evo damo doprnosu ovoj današnjoj temi koja je jel pod topik i biće za dovoljstvo da podijelimo samama nekih od informacija i da učestujem u diskus. Također me evo pozdravio i sastav današnjih vebi nara dragovom je da smo primjetili da ima dosta učestnika sa različnih nivog vlasti, posebno iz državnog ministarska koja je je koordinirajuće tijelo za energetske politike i strategije u B i H, pozdravio bi ono što je rekao gospodin Oprasic, mi ćemo podržati svakako i čak smo imali jednu inicijativu od strane Moftera prošle godine da delegiramo u taj neki državni tim koji bi bio koordinirajući za ove transicijske poslove. Ja se nadam da će to tijelo ili to ekspertno tijelo da zaživi u nekom punom kapacitetu. Također pozdravljamo gospođu Rachel Parks iz World Bank sa kojom evo u nazad par mjeseci i sa njenim timom intensivno vodimo jednu vrlo plodonosnu komunikaciju ve zano za transicijs ugljenih regiona E, P, B i H i nadamo se i konkretiziranju nekih od aktivnosti koji smo zajedno započili. Ja bih sad da podijelim sam vam ovu prezentaciju i mi samo recite je šerovan na skrim. Ja sovijek ne vidim, evo čakamo. Evo sad se pola, evo ga, to je to. Eta, ja sam ovu temu prelagodio onako kako je stajalo wagendi. Ako možete, poli vas samo ovaj slideshow da uključite da nam se vide bolje svajdovi. Standardno ono, kako je i nače ponekad zoom zaledi. Morat ćete pretisnoti enable editing, a ovog žlutom. Evo ga, pa dobra. Ači osvrt zna energetsku transiciju s izazovima i mogučnostima u B i H na primjeru elektroprivrede B i H. Ja sam ovdje pobrojalo, šta je u svaru perspektiva elektroenergetskog sektora. Ovo nije samo u B i H, ovo je na globalnom nivou. I evo imi se trudimo. U svaru uvjeren sam i ostala elektroenergetskije kompanije u Bosni i Hercegovini da se držimo ovih principa. Znači, u toku energetskada transicija zamjena proizvodnji električne i toplenske energije s posijemnih i goriva, s energijom izoknomnivi izvora. To je faktički uduhu i premazatijema dekarbonizacije, odnosno zahtijema smanjenja imistijesta klenčkih linova. To podrazumijeva i postepeno potiskivanje proizvodnje iz termoelektrana na ugal iz zamjena ljel te energie sa obnovljivim izvorima energie iz vjetroelektrana, hydroelektrana, solahnih elektrana i nekih drugih modula. Paralelno to podrazumijeva i povečanje energetskih efikasnosti kako na strane proizvodnje i distribucije, također i na straniku trošnje, također perspektiva i uvođenje, posebno u ovom prelaznom transicijskom periodu alternativnih gorjiva, koja bi dijelomično zamijenila fosivna gorjiva, alternativna gorjiva koja su ce u dva neutrala i s tog aspekta prihvačiva i zaokoliši za klimu. Umislimo, na odpadnu bio masu i radučnih izvor, rata pođer na brzo rastuče energetske kulture, kao i gorjiva iz odpada. Naravno, na rastuči koncept prozumers i pametne distributivne mreže, to je jedan koncept kojiće u dogledno vrijeme potpunosti promijeniti izgled elektroenergetskog sistema kao Tatvogne, tamo globalno nego sigurno i u Bosniji Hercegovine. Naravno, tehnologije skladištjenja energie, baterije za električnu energiju, također i spremni stoklinje. Ja moram pomijeti da mi ponekad za nemarimo često i puno govorimo o transiciji sektora električne energije, a možda manje sektora toplinarstva, odnosno toplenske energije i mi zapravo moramo govoriti paralelno o transiciji energetskoj transiciji kao ovog sektora električne energije, tako i sektora toplenske energije, jer faktiški oni i podjednako doprinose i emisijama CO2 i podjednako su potrebe i za uvođenjem modula obnovljivi izvora za ubezbiđenje toplenske energije. Fakto, to bila jedna i od mojih porukasa današnje prezentacije. U tom smislu, ovdje sam navio neke od modula, ako imi nastojima razvijati i u dobljedno vrijeme implementirati u ovom sektoru toplinarstva. Fakto su rješenja na solar thermal, toplenske punke kao geothermala energia naravno vodi kao na dolazeča tehnologija i tehnologija budučnosti za sve ovo potrebanje intensivno istraživanje i razvoj i prelovođavanje ovih tehnologija u ujetima u kojima pojedini elektroenergetske kompanije to su. Što se tiče konkretnih izazova za elektroprivredu EPB skogledom na 2050 u godinu i taj naš plan i put kade karbonizaciji. Neki od uvijeta i okolnosti u kojima se mi nalazimo su nacionalni plan smanjenja emisija polutanata u kojima smo mi obavezani na određane plafone emisija ispostojićih tergobloklova. Zatim na dolazeči koncept ograničenja i plafona za emisiju CO2 putem cap and trade. Znači svoje vrstna već ograničenja i uvođenje šeme i plačanja za emisiju CO2. Nadam se da će s vidržavnih i entiteckimi voji svatiti ovo ozbiljno kako bi smo izbjeli karbon border jasnet mehanizam koji evo evropska komisija u veliko priprema i primjeničega, verovatno ukoliko ne iskudimo ne uvijete transpozicije, ETS direktive. Naravno, svjesni smo i radimo na potrebe i projektima uvođenja obnovljivi izvora energie. Prvje dva mjeseca pustili smo u rad, naš prvi vjetropark radimo na razvoj priprem izgradnje i još dva vjetroparka. Zasnječ malo više otome takođerio razvojnim projektima fotonaponskih elektrana kao hidroelektrana. Ono što nam je naravno jedno od gorućih izazova je potiskivanje proizvodnje i postojećih termoglokova samim tim ismanjenje potreba za ubljen i po ljako ljel potiskivanje i planiranje zakvaranja, određenji pogona i rudni, kako i su sastavu koncer na epipih. Već postoje izrađenju elektroprivredi odgovarajući master planovi kako bi se to realizovalo u ovom periodu koji je ispred nas. Naravno u tom transicijskom periodu potrebno je preživjet, potrebno je održat sistem održivim. Imamo planove za modernizaciju nekih termoglokova koji bi ostali u pogonu tom transicijskom periodu kao i planove uvođenja, kao što sam malo prepomenu u alternativni CO2 neutralni goriva koji bi dialogično zamijenili udjela uglja i time jel smanjivali emisiju CO2 i buduće nadoknade za emisiju CO2. Jedno od ključnih pitanja kako da to se uradimo na održiv načinje i upravljanje strategijom i planiranjem cijena elektrženja. Mi smo, nažalost, do sada bili prilično rigidni u tom smislu, povorim kao društvo i ne pratimo ne trendove koje pozitivne trendove jel iz našej perspektive koje su radile sve razvijenje zemlje kako bi uopće ubezbjedile uvijete za održivu transiciju sa fosijem i gorivanom obrovljive izgore energi. Nažalost, kod nas su te cijene fiksirane na nekim niskim nivojima i tu nemamo nekih manevarski prostora kako da ovečamo na ljudi o profijta u odnosu na privode o kojem je govorio gospodem i korektno, naravno, prezentomu u činjenice. Gamer Miđević u jednoj od predvodnih prezentacija. Sva kako da se i svi nivoj vlast trebaju uključiti u gjelu podršku ispravnom planiraju politike cijena električne energi. Mi smo radili i planiramo i konstantno radimo na tome na planiranju i optimiziranju našej portfolija do 2030 do 2040 do 2050 godine i čemu koristimo sopstveno razvijene sofcerstvih alatergje sve radimo jelu funkciji ekonomsko-finansijskih indikatora, okolišnog klimatskih indikatora i naravno sve treba jelu biti u duhu pravedne transicije okolo jelog svi danas govorio. Skrećem pažu na jedan od ključni momenta tako i možda i presudno će doprnijeti ubrzanje energičke transicije u BH to je ovaj aspekat jelog emisije CO2 njenog ogrednočenja i uspostave vačanja naknada za emisiju CO2 jer ovatnost je već informesan i pošto smo informesali javnost elektroprivreda je početkom ovog mjeseca podpisala dokument kojima se jelu vlastitim opredijeljenjem opredijelila za već interno obračunavanje naknada za emisiju CO2 kao neki prelazni period dok se taj sistem ne uspostavi na državnom evo. Mi u našim planovima imamo neke jelu majlstvone postavnost moj za 2030, 40 i 50 kao što vidite za 30 planirano je smanjenje do 30% CO2 što je da kažemo evo u dugu i neki dokumenat ako je BH trenutno izrađuje prije svega mislim na nec kao internistan energetski klimatski plan ovdje je uzet kao neki najstroži senari koji je uzet za ETS emitere u BH bez omzira kažemo taj strogi plafon koji će eventualno biti propij sa necpom nismo svjesni da će vjerovatno jeli ekonomija nas natirati da održimo zadati cijel od 30% smanjenja govorimo odnosno na referentnu 2014 godin također imamo cijileve jasne za 2040 i 2050 i to se jel postiže sa 3 stupca mjera povećanje u djela obnovnjivi izvora povećanje efikasnosti o njih termoglokovak koji će ostati u povoljom trazicijskom periodu kao i uvođenje alternativnih gori i ovdje sam već ovdje je prikazan tane kaokosnica tog osnovnog scenarija prodizvodnog portfolja elektroprivrede BH i u povoljom imamo naše hydroelektrane na nerijecve kao i odnedavno djetroelektranu potve liže za te tuzvaj te kakan planirane su modernizacije na blokovima koji će ostati u povoljom njihovo u povoljom 15-20 godina uvođenje bio masje razlučiti vrsta kao alternativnih gori za smanjenje emisije se o to i naravno intensivna gradnja obnovnjivi izvora energie kako bi smo ovu energiju koji učemo postepeno potiskivati iz termoglokovog to je sad ta promjena strukture naše proizvodnog portfolja iduče kao 2050 godine, značajno smanjenje proizvodnje iz termolektrana a značajno povečanje proizvodnje izognovljivi izvora pri čemu pratimo te očekivane plafone emisije CO2 da smo stavno ispoti plafona i naravno da konstantno smanjimo kojefcijent emisije mreža elektroprivrede BH to je faktor emisije CO2 kako bi smo bili atraktive na tržištu za kupic. Saču rečkrat ko nešto o ovim planiranim projektima posebno su oni planirani za intensivnu gradnju u ovoj dekade do 2030. Godine ja neč sad ovdje je govoritio svakom ovom projektu ali kako imaš te ovu prezentaciju na raskolaganju pa ćete vidjeti koji su to planirani i projekti kojeg nivoa i investicija vezano za hydroelektrane vezano za vjetroelektrane u portfolu elektroprivrede BH i vezano za solarne elektrane. Za solarne elektrane posebno smo fokusirani na ugljene regione površene naši rudnika gdje završena eksploatacija gdje treba izvršiti prenamjenu zemljišta privesti u neku drugu korisnu svrhu. Jedan od kriterija i koji ispunjavaju jel tu korisnu svrhu su fotonaponske elektrane i nismo na već na 5 naših rudnika započili aktivnost instaliranja fotonaponske elektrana gdje smo faktiški završili razvojnji cyklus apucirali ove projekte na međonarodne finansijske institucije. Već imamo i neki pozitivan feedback od nekih banaka očekujemo jel konkretizaciju sradnje sa međonarodnim finansijskim institucijama u narjednom periodu da podrže realizaciju ovih projekta. Faktiški kada govorimo variabilnim izvorima obnovljivim, izvorima energie vjetru elektranama elektroprivedadu 2030. godine planira izgraditi 11. Stakvi obje kata čija je ukupna instalisa na snaga oko 450 megavata godišnja proizvodja minimal 890 gigavacatim i se nadavu da će tudi i oku 1000 gigavacati i procijenje na investicija za tih 11 projekata ljeb milijardu kaj. Sve ovo je faktiški i dio transicije ugljenih regiona EPB. Pri čemu mi radimo i konkretne aktivnosti zarudnike. Gospodem Miljeviće pomenuva za aktivicima svoje prezentacije i pomenuva to kao jedno pozitivnu vijes proces restruktuiranja naših rudnika. Nismo u taj proces ušlu da kažem odlučno i hrada sa nekim konkretnim s iljevima naravno da je ne može elektroprivreda sama i potrebna joj je odreška ne samo deklarativna već i ona institucionalna i finansijska da bi smo doveli taj sektor na nivu just transition kako se ovo promoviše kroz sve ove inicijative na globalnom nivu. I porad izgradije elektrana narudniškim površinama gdje ćemo u svakom slučaju izvršiti diversifikaciju poslova i preusmjeravanje jednog djela osoba narudnicima da se pavi sa tim biznesom uspostavljamo i biznes uzgoja brzo rastuće bio masina naših rudnika. Nismo nedavno sa amerčkom kompanijom E3 International uspostavljamo dva tesna zasada brzo rastuće kulture po 1 hektar narudniku kreka i narudniku breza odrani imamo neke tesne zasade miskantusa nastavićem u ovom pravcu imamo punu podršku sa više nivoa nekih međomarodnih jelfondova institucija ovaj biznes može biti vrlo atraktivan za preusmjeravanje jednog broja rudara da se pavi ovinim biznesom a da mi koristimo vlastito bio masu jel kao transitijsko gorivo odnosno za gorivo u koje će zamjenivati dijelomično jel ugađa naši intermoglokovima. Razmatraju se i druge mogučnosti narudnicima, povedu uzgoja brzo rastuće bio masi izgradnje fotonaponski elektrana i sa našim neđonarodnim partnerima industrijskim i da kažem akademskim razgovaramo tim solucijama projekte iz te oblast jel transicije rudnika koji se dešavaju na evropskom nivou i evo pokušavamo da maksimalno isporistimo sva znaanja koja se dijela je u tom smisu a očekujemo i neku značajniju i konkretniju podeša. Oddje bi posebno istakal dobru saradju koja je uspostavljena sa svjetskom bankom otvoreno je nekoliko poglavja bio masa fotonaponski elektrane goriva iz odpada detaljno omapiranje i prenamje na zemljišta na rudnicima sva ta četri poglavja su pod diskusiom izveđu naše tima i tima svjetske banke i mi se zaista nadamo da će se konkretizirati ta saradja nekim konkretnim aktivnostima i projekta i evo mjesto zakučka ili kao zakučak nas očekuje do kraja 2023 i godine isklučenje iz pogona još 3 termogloka 2 u termolektrani tuzla blokomi 3, 4 i bloka 5 u termolektrani kaka dešavače se i postepno opotiskivanje i smanjenje proizvodnje iz blokova kojiće ostati u pogolu mi te blokove koji ostano u pogonu planiramo da li je modernizirati blok 6 u tuzlije trenutno od dodatno modernizaciju nakon što smo ga modernizirali doveli da 34 postoeta efikasnosti 2013 sada radimo pobožanje efikasnosti na srednje tlačnom dijelu turbine i prevođenje to bloka u kogeneraciju, što će dodatno povečati efikasnost također tu oplaniramo rati na blokov 7 u termolektrani kakan i na još dva bloka koja će ostati u pogonu ovo je planirano također uvođenje bio gorjiva za kosa gorjevanje kao i gorjiva iz odpada razmatrasi konverzija jednog od blokova u termolektranji kakan i termolektrani tuzla na porištenje ekskuzivno alternativni gorjiva i omase i gorjiva iz odpada to je neka sljedeća faza uspostav je kosta gorjevanja na tim blokovima opcijno se razmatra idea jednog gasnog bloka ljel kombinirano gloka gasne i parne turbine koji bi ima u julogu balansirana ljelom režne elektroprivrede pomenuo sam već instalacija do 500 MW obnovili izvora do 2030 ovdje govorimo variabilim obnovili im izvorma vjetru elektranama i solarnim elektranama kada to protegnemo na periodu 2035 plan je 850 MW krenuje proces reorganizacije rudnika planiranje, zatvaranja pojedini ogona kao i diversifikacija biznica i poslova na rudnicima i u pripremoj smo fazi dovoljito plana i programa prenamjene zemljišta na rudnici i kao što sam rekao i provlačio kroz šitavu prezentaciju činim se da je kolega Miljerć to opomenuo neć elektroprivreda to moći sve sama potrebna nam je tehnička asistencija i finansijska potpora međunarodne institucija smatramo da je ovaj naš plan hrabar održiv konkretan i evo u spodršku ga je mogu uče realist chvala doktoru Kazagiću zaista imali smo dilejemu jaj kolegca nadira da vas prekilemo ili ne ali bilo je veoma sadržajno konkretno i vjerujem da su svi učestnici zaista ih tjeli da ispričal i ako smo već potrošili sve vrijeme posvećeno ovom webinaru ja se nadam da s tehničkog aspekta nemam nikakvih problema da još neki desetak minuta ostanemo zajedno i da damo odgovore na neka od ovih pitanja a za ona pitanja koja ne odgovorimo na samom ovom webinaru potrudit ćemo se da ih adresiram da ih pošaljem onome kojima su uplučena i da odgovore dobijete u pisanom obliku u tem e-maila što se tiče diskusi je ja bih da istaknem da recimo napravim neku selekciju zaista su sva pitanja imamo ih još 11 odgovorenih u Q&A sva pitanja su veoma interesantna ali ako dozvolite da krenemo od doktora Kazagića sobzirom da je on još tu i najlakše mu je ponavu uključiti mikrofon pitanje gdje možemo naći više informacija o uzgojuju brzo rastućih vrsta na kopujima rudnika to je jedno pitanje i kada smo već u pitanje kako će se odraziti ispunjenje obaveza iz nerpa na potrošaće obzirom da je gospodin Miljević prezentiravu da je proizbodnja energije u elektroprivredi BH najskuplja pa evo da počnjemu s ova dva pitanje molim vrza samo za što kraći rodu dobro, dobro, dobro prof. Razrudine što se tiče prvog pitanja imamo ilaborat uzgoj a brzo rastuće bio mase od strane naše uprave ta pitanja rukovodi naš odjel razvoja u koordinaciji s radnjisa proizvodnjom elektroprivrede i zajedno sa rudnicima nekih materijali koji smo izradili mislim da mogu biti jel dostupni čak smo nedavno na našoj ilinterneti stranici objavili jednu informaciju vezano za uspostavu ovih tesnih zasada na kreki i u narudniku breza ako to nije dostupno na internetu, evo ja ću vidjeti sa našim nadležnim službama da se ta informacija stavi na web stranicu tako da je dostupno širu ljavnost što se tiče drugog pitanja koje također vrlo interesantno da li će se ispunjavanje obave za nerpa i kako odraziti na krajnje potrošači ta vidite meni je teško biti naravno iz ove pozicije i ulogi koji obavljamo kompani je luvijek se to može predstaviti kao neko subjektivno mišljenje neđutim znamo svi da imamo jedno od najnižih cijena za naše upce podoma činstima ne moguće provoditi energetsku transiciju uvoditi inovativne technologie raditi na pobošanju okoliša a u zadržavanje konstantno ti istih niskih cijena Evo jač toliko reče naravno sve će biti do politika ja sam to namjerno istaka nam je ovdje potrebna politika upravljanja cijena ne samo da je elektroprivreda inicijator i da se uvije kjelo karakteriše kao neki ajda kažemo krivat za eventualne prijedloge za povećanje cijena jednostavno nama treba razumjevanje te problematike i prihvatanje nekih realnosti do koji će neminovno morati lukać kvala doktore kazegi ću gospodin Damir Miljević se u jednom trenutku javio verovatno da dopuni nešto uvezi ovoj pitanje damre gospodin Damir Miljević izvolite ali ako vas mogu zamoliti vrlo kratko ja ću biti vrlo kratak ovo što je gospodin iz elektroprivrede rekao to je absolutna tać ovdje svi zanemaruju u jednu temu koja se zove način energijetko-siromaštvo kono što mi u ovoj zanim moramo da napravimo moramo da razlučimo ko može da plati ekonomsku cijenu lečne energije ako ne može da plati ekonomsku cijenu lečne energije i da za one koji ne mogu da plati ekonomsku cijenu nađemo mozolite kako ćemo to do da pokrijemo prema tome gospodine ovo morate naći neko srednje rješenje ne može se dožati i socialni mir tako da nam u prezvođači električne energie ovaj u dobrojedno vrijeme Hvala na dodatnom pojašnjenju ovog pitanja a ja bih izdvojio ovog pitanja koja je upućeno za gospodina Mikolausa zamolio i prevođenja pitanje postavljeno na našim jaziku i dadam se da je gospodin Nikolaus sanama da tu je profsore, izvinja vam se gospodin Nikolaus imura otići ali možda bih smo mogli pročitati pitanje ako nekod panelista ima nešto da kaže bilo bi dobro, ako ne mi ćemo stvaka kuproslijeti pitanje gospodin Nikolausu i postavljeno odgovor da ja ću prečitati pitanje ako nekod panelista može dati odgovor dakle pitanje koo stvaruje pristup finansiranju programa pravedne transicije i koji su uslovi prema iskustvima i praksama iz evropske unije nije pravedno da elektroprivrede imaju mogućnost da dobiju dobrodne zajednice povlastice ili čak da koriste javnih novac u odnosu na recimo ugrožene zajednice i stanovništo posebno ne za sanaciju uništanih podruća i restruktuiranje od premnine i slično jer je to njihova obaveza ali i trošak koji na ovaj način želje izbjeću Dali neko od naših panelista može da da barem djelomičan odgovor na ovu pita možda predstavnica svjetske banki da je bilo dobro da možda dobrodne dobrodne dobrodne dobrodne dobrodne dobrodne dobrodne da kažem u javno usniti službeno sa takvim nekim planom dok se meriješi situacija oko bloka 7 iz razumljivi razloga da su razloga sasvim jasni svakako kada bude vrijeme taj plan će se znati i njićemo objelodaniti i će u njegu preozaciji da se bilo pitao da li se kvala doktoru kaza ki ću na odgovoru a što se tiče ostalih pitanja imamo nekoliko pitanja koja se odmase na rodnu ravnopravnost i sobdzirom da su ta pitanja upućena gospodji Claudi Strambo, ona je dio tima za izredu strategije okoliša tako da ćemo nju piti ova pitanja i odgovorećete dobiti u pisanom obliku što se tiče pitanja koje je vezano za korištjenje strategije razvoja Federacije, Bosne i Herzegovine od 2021 do 2020 to sme sobdzirom da kao što smo na početku i rekli ja vodim dio koji se tiče kravuteta zraka, klimacijih energije mogu samo da potvrdim da mi koristimo ovu strategiju i upravo je federalni zavod za programiranje razvoja zahtijevalo da se ona koristi prilikom izrade strategije okoliša s tim da mi kroz radne grupe diskutujemo o tim ciljevima o sadržaju i federalni strategije i ukoliko imamo neke argumente za pobljšanje, doradu nekih ciljeva onda dajemo to u odgovaroviću argumentaciju tako da, evo što se tiče pitanja, mislim da je to, to i sobdzirom na brjeme, ima tu još nekih pitanja, istak kao bih i pitanje koje se odnosi za predstavnika EBRD-a kvažem sobdzirom na brjeme mi ćemo gospodinu Korbu uputiti u temi e-maila ovo pitanje i dobit ćete jel pisani odgovor Evo na taj način smo završili probili smo 20. minuta preddiđeni termin ali nadam se da vam je bilo interesantno čuti od početka gledajući kako je to stanje trenutno u Bosnih Hercegovini kar govorimo o sektoru uglja i sektori koji se naslanja na sektoru uglja a onda smo vidjeli koje su mogućnosti koje su naučene elekcije u nekim drugim regionima prije svega u Evropskoj uniji koji su mehanizmi za pomoć Bosnih Hercegovini u tom smislu Evo ja bi sada zamolio doktora Softiča na početku smo čuli njegovo uvodno obračanje čuli smo šta ministarstvo radi u kontekstu energetskjej transici datve ministarstvo njegovine i ekonomskih odnosa i zamoliovi ga sada da kratak osvrt na ovo što smo čuli prezentacija i sami diskucije dakle izpitanja i odgovora vrlo kratka jedna refleksija šta možemo ponijeti sa ovog današnjeg webinaru Evo ja bi samo zahvalio zaista organizator da je odlično današnju webinaru pobzirom da smo imali odlične prezentacije ekonomskih trgovini i ekonomskih odnosa Bosnije i Hercigovine u narodnom periodu rati, čuliste i od kolegcije vezano za transiciju regiona sa ugem je su aktivnosti vezane za izradu mapi i puta nakon čega bi svakako morali znači zakonodavno ured da bi mogli pratit ovu mapu puta koja će biti urađena što će nam olašati transicije ovih regiona bogatih ugem što stiče daljih aktivnosti važno je ovdje napomjento i da nam je svakako potrebna podrška obzirom da svjetská banka koja zajedno sa nama vodi proces izradu mapi i puta i transicije regiona sa ugljen ja bi ovdje skoristio priliku obzirom na ovaj projekt koji je jako važno za Bosniju i Hercigovinu da pozovem donatorje odnosno SID-u i Štoklomski istitut za okoli da se uključe i da zajedno sa nama u priliče, sastanag sa svjetskom bankom sa Gospodjemu Richel da razgovaramo na koji način bi znači popunli praznine koje imamo zajedno znači da možemo i njih uključiti ove aktivnosti i da evo u narodnom periodu ne možemo računati na podrškovog instituta obzirom na aktivnosti koje su dosad radli na ovom polju iskusto koje imaju u Evrope mislim da je to jako dobra stvar i evo vidim da Richel podržava ovu ideju i mislim evo pozovem sve zajedno znači sve ove ideje da nas podrže potreba nam je konsensus i donosioca odbuka u Bosnih Hercevogu da bi provjeli ovi pravično transiciju obzirom da imamo znači sektor kakav imamo koji je zastario sektor rudarstva takođe termoenerogicki sektor imamo termoelektare koji je izlaze iz pogola znači veoma nam je važna posvećerost svih reaktira a u sektoru kako bi što prije došle do rezultata to je na kraju evo dekarbonizacija energijskog sektora znači u zadovoljavanji uvijeta pravične transicije znači ne treba da zvoliti da da ova transicija koja mora biti na neki način bolna da nam ne se suviše stete znači našim ljudima i našim kompanijama u ovom procesu koji će trajat više da se nije asi gudno evo, toliko za sada ja bi se još jednom zahvalio u imenu ministrarstva lanske tegojne i pozvalo vas evo u koliku imate pitanja znači da možete poslat i čak nas kontaktirati da oddžimo neke sastanke kako bi razjasnili određene neastonisje u koliko postoje u ovom procesu transiciji hvala ljepa profesore Huljski ihvala svima ostane učestnicima hvala do presortičnih hvala svima ja bih zamolio kolegicu na diru da zaklučak i da nas da odjavisku hvala hvala vas profesore prije sve ga želim farno da se zahvalim svim našim panelistima što se izvojili vrijeme da podjeli tako korisne i dobre informacije sasima nama toliko smo naučili danas i razmjeli informacija i narano hvala učetnicima pogotovo onima koji su ostali sa nama do kraja mislim da možemo zaključiti sa nekoliko ključnih poruka imali smo prilku već dočujemo energetska transicija i prestanak u potrebi uglja je tu približava se do nas može stići za 5-10 godina ili možda više ali neizbježno je da će potražne za ugljem koćiti opadati čuli smo i da su okolišnji i ekonomski pokretači za prestanak u potrebi uglja već prisutni a ti pritisti će samo jačati i dalje vršiti pritisak i izazivati klimatske promjene i narušeni hvaliti zraka a u istovremeno alternative će postajati pristupačni ali kako i doktor Kazagić reka oklučno je da se bavimo izgivanje i razvoj osim toga naravno neizbježno je da se pokrene postupak planiranja koji će pomoći da ublaži negativne utica i za rege i zajednice ti zivot bufamo ovis je uglu i one zajednice koji ovis je uglu kako bi zadovoljili svoje osnovne potrebe za energiju spominjal smo već i ovdje svakako nešto što se veže za Bosnu i Hercegovna ali za regiju i na kraju ideja pravednih transicija o čemu je govorila kolekica Klaudija jeste da se proces planiranja mora odvijati u skladu sa ciljevima pravdi odnosno da obzir mora uzeti pravičnost puno utica i troškova kojima se treba upravljati ali oni moraju biti rasporidženim čule smo i neke primjere pravdične iz drugi izemalja nisu sva iskustva, bila dobro isplanirana ali svihte iskustava mi možemo naučiti kako bi smo osigurali da buduće planiranje bude poštenije i efikasnije u upravljanju socija ekonomskim prilkama i to je nešto što bi ja rekla da smo mi u uprednosti kasnije ćemo doći do transicije ali u uprednosti smo jer imamo priliku da učimo do njih koji su povec uradili i zajedno smo naravno za ključem aplikacije menti da svi očekujemo razne koristi od ovog procesa odpovošanja ljutskog uzravlja stanja bi odvrsteta, dostupnosti vode dosta njenja sa kljeničkih plinova koju u konac uzrukuju klinacki problem koja su neke ključne poruke koje želimo da ponesite sa danošnjih webinara hvala vam još jednom na vremenu koji ste izvojili svakako pitanja koja ste uputili mi ćemo sve potruditi da osikuramo odgovore i dostavit ćemo ich na vašu adresu i i verovatno postaviti na naš stancu www.esa.com hvala vam svima i dovidinja